161 



285. LYCOPUS. 



754. L. turopceus L. (,Kloört) bladen n. lancettliiva , inskuret 

 sågade ; blrna livita, vanl. rödpunkterade, i täta kransar. — 

 1-2'. — 4 7, 8. — S. B. 262. 



Fnkt. st. till s. Österb. — Bladskaften färga brunt, och 

 jemte vitriol vackert svart. 



286. AJUGA. 



755. A. pyramidalia L. (Ruka) hårig; rotbladen stora, omv. 

 äggrunda, stjelkbladen (skärmen) ofta färgade, tättsittande, 

 längre än de blå blrna; blomkians. 6-blon.nniga. — ^'. — 

 2}. 5, 6. — S. B. 225. 



Lund. r. Eg. F., Nyl.,-Sav. 



287. ORIGANUM. 



756. O. vulgäre L. (Dosta) bladen äggrunda, n. helbräddade; 

 blrna röda med färgade skärm, samlade i hufviiden, som 

 sitta i upprcpadt 3-grenig vippa. — 1 — 1^'. — 2j. 7, 8. — 

 Ö. B. 188. 



Ängsback. etc. Al., Eg. F,, Lad. — Starkt aromatisk: bladen 

 ge ett smakligt thé, hvarföre den i Karelen kallas Tschaju- 

 heinä. 



288. GLECHOMA. 



757. 6'. hederacea L. (Jordrefva) stjelken kr3'pande med upp- 

 räta grenar; bladen njurlikt hjertlika, naggade; blrna vio- 

 letta i 6-blommiga kransar. — ^—2'. — 5|, 4, 5. — S. B. 

 183. 



Torra st. allm. Sydl., Sat., Tav. — Örten (på apoth. Hedera 

 (errestris) m. aromatisk, resolverande, drifvande och sårlä- 

 kande. Bladen till thé. 



289. NÉPETA. 



758. X- Cataria L. (Kattmynta) bladen hjertlika, grofsågade, 

 under liksom stjelken gråluden; blrna Inita, rödprickiga i 

 kransar, närmade' till ax. — 1—3'. — 4 7. — S. B. 410. 

 Byar, väg. r. Nyl. — Blrna med stark lukt, särdeles ange- 

 näm för kattor (liksom Valeriana). Fordom officineli. 



290. GALEOPSIS. 

 a) Alla blomkransarne ätskiljda. Örten mjukhårig. 



759. G. Ladanum L. kronans öfverläpp tandad, stundom 2-fli- 



11 



