163 



293. STACHYS. 



7G7. S. palustris L. (Svhinässla) bladen smalt lancettlika, sä- 

 gade, med m. korta eller inga skaft; blrna röda (eller hvita) 

 i 6— 10-blommiga kransar. — 1^—2'. — 2|. 8. — S. E. 431. 

 — h) agi-estis: dubbelt mindre, mer gråluden. 

 Fukt. st., b) åkr. till s. Österb. — Rötterna, insamlade i 

 December och Januari månader, kunna beg. som sparris. 



7G8. S. stjlvatica L. (Stinknässla) bladen Tijertlika, grofsågade, 

 skaftade ; blrna mörkröda i vanl. 6-blommiga kransar. — 

 2". — 2|. 7, 8. — S. B. 578. 



Lund. etc. Södr. — Illaluktande. Stjelkarne kunna beg. 

 som hampa och ge ett hvitt garn. Bladen färga gult. 



294. BETONICA. 



769. B. officinalts L. bladen hjertlikt aflånga, rundsägade: 

 blrna röda, utvändigt hvitludna, oskaftade; blomkransarne 

 (vanl. utom den nedersta) närmade till ax. — j — 2'. — 

 21- 7, 8. — S. B. 284. 



Lund. r. Nyl. — Verkar uppkastning; fordom begagnad 

 och berömd i medicinen. 



295. CLINOPODIUM. 



770. C^. vuhjare L. (Bergm)^ ta) bladen äggrunda, glest naggade, 

 håriga; blrna blekröda, vanl. i 2 hufvudlika ki-ansar. — 

 1—11'. _ 21. 8. — S. B. 441. 



Ängsback. Södr. — Orten aromatisk, ger ett godt thé. 



296. CALAMINTHA. 



771. C Acinos Clairv. {^Thjmus L., Acinos vtihjaris Pers. — Har- 

 timjan) bladen ovala, sågade från midten till spetsen ; blrna 

 violetla med bukigt foder. — i— 1'. — O 6 — 8. 



Torra st. Södr. — Välluktande: bladen till thé. 



297. THYMUS. 



772. T. Serpyllum L. (Backtimjan) krypande, Ständigt grön med 

 uppräta blommande grenar; bladen ovala — ^jemnbreda, här- 

 bräddade; blrna röda (sällan hvita) med bruna skärm och 

 foder. — 3—8". — 21. 6—8. — S. B. 320. 



Sandback. hela landet. — Välluktande : ger ett stärkande 

 thé. 



298. DRACOCEPHALUM. 



773. ]J- tJiymiflorum L. bladen äggrunda — aflånga, sågade : blrna 



