168 



hvass-sågade småblad; blr hvita i stora och långskaftadc 



llockar. — 3—4'. — 2|. 7, 8. — S. B. 178. 



Vatten, r. Lad. — Narkotiskt giftig, isynnerhet roten. 



304. CONIUM. 



781. C. maculatnm L. (Odört) stjelken brunfläckig: bladen glän- 

 sande, med triangel-lik omkrets; frukten rundadt äggrund 

 med höga, rynkiga åsar; blr hvita. — 2—5'. — D '<• — 

 S. B. 226. 



Torra st. Sydl., Sat. — Illaluktande och starkt giftig. 



305. ^THUSA. 



782. ^.'. Cynapium L. (Vildpersilja) stjelken vanl. nedtill fläc- 

 kig; bladen dubbelt parbladiga, glänsande, mörkgröna, med 

 triangel-lik omkrets; frukten äggrund med hvassa åsar; blr 

 hvita. - {-%'. - O 6—8. — S. B. 64. 



Odl. st. Sy dl. — Giftig. Liknar något vanlig persilja. 



306. CICUTA. 



783. C. virosa L. (Sprängört) bladen dubbelt parbladiga med 

 lancettlika, sågade flikar; blrna hvita. — 3—4'. — 2|- 7, 8. 



— S. B. 134. 



Vatten, allmän. — Starkt giftig, isynnerhet roten och frukten. 

 Motgift mot denna och föregående narkotiska ilokor är 

 kräkmedel, samt ättika, såväl in- som utvändigt begagnad. 



307. (ENÅNTHE. 



784. GP. Pheliandr ium Låm. (Pkell. aqvaticum L. — Stäkra) myc- 

 ket grenig; bladen nedböjda, 3-dubbelt parbladigt delade, 

 med små och smala flikar; flockarne talrika, mångstråliga; 

 blr hvita. - 1-4'. — }) 7, 8. - S. B. 155. 



Vatten r. vll., Nyl., Sat., Lad. — Är skadlig för hästar. 

 En tid berömd såsom medel mot lungsot. 



308. ^GOPODIUM. 



785. yE. Podnpvaria L. (Kirs-käl) bladen dubbelt 3-fingrade, 

 med vid basen sneda, sågade småblad; blr hvita. — 3—4'. 



- 2|. 7,. 8. — S. B. 147. 



Odl. st. Södr. — Unga blad kunna nyttjas som spenat, och 

 unga stjelkar som turkiska bönor eller sparris. 



309. CARUM. 



786. C. Carvi L. (Kummin) bladen dubbelt parbladigt delade. 



