169 



småbladen med n. trådsmala flikar; blr hvita eller rödlätta. 



— 1-1^'. — ]) 6-8. — S. B. 115. 



Äng. etc. allmän. — Frukten begagnas till mat- och bröd- 

 krydda, vid distillering af brännvin, samt emot kolik. Unga 

 blad såsom grönkål. Roten äfven ätlig, genom odling för- 

 ädlad. 



310. PIMPINELLA. 



787. P. Saxifraga L. (Bockrot) bladen enkelt parbladiga med 

 rundadt äggrunda, sågade småblad; blr hvita. — 1 — 2'. — 

 % 6, 7. — S. B. 160. — b) dissecta: småbladen delade i jemn- 

 breda flikar. 



Torra äng. hela landet. — Hela vexten aromatisk, och ett 

 godt, mjölkökande foder för kor. Bladen kunna begagnas 

 som sallat och matkrydda. Roten är magstärkande och 

 drifvande, ger blå färg åt brännvin (beg. till särbalsam). 



311. LASERPITIUM. 



788. L. latifolium L. glatt och bläaktig; bladen dubbelt 3-fin- 

 grade med snedt hjertlika, hvass-sågade småblad; blr hvita 

 i stor flock! — 3—5'. — 2J. 7, 8. 



Skogsäng, r. Al. — Roten begagnas i djursjnkdomar. 



313. PEUCÉDANUM. 



789. r. palustre Mönch. (5e/e««m L., ThijsseUnum,'E.o^vii. — Mjölk- 

 rot) stjelken kantig; bladen med triangellik omkrets, 3-dub- 

 belt parbladigt delade med smala, uddspetsade flikar; blr 

 hvita. — 2—3'. — 2|. 7, 8. — S. B. 380. 



Våta st. hela landet. — Roten är skarp och kryddaktig. 

 Lapparne tugga den i stället för tobak. 



.313. ANGÉLICA. 



790. A. s.ilvestris L. (Skogspipa) flockskaften finludna; de ne- 

 dre bladen 3-uubbelt parbladiga med stora äggrunda, hvass- 

 sågade småblad, det yttersta vanl. helt; blr hvita. —3—4'. 



— 2|. 7, 8. — S. B. 303. 

 Fukt. st. allmän. 



791. A. littoralis Fr. flockskaften n. glatta; bladen med fårade 

 skaft, dubbelt parbladiga, småbladen olikformigt sågade, 

 det yttersta 3-klufvet ; fröen slutl. lossnande från sitt skal ; 

 blr gulgröna. — 3—4'. — 2}, 6, 7. 



Hafsstränd. r. Eg. F., Nyl., s. Österb. — Föga skiljd från 

 An(j. Archan()eHca L. (vexer i Lappland), hvartill denna föres 



