170 



såsom varietet af Wahlenb. o. a. Roten är aromatisk och 

 magstärkande. 



314. SELINUM. 



792. S. Carvifolia L. stjelken fårad med hiiiuaktiga, n. genom- 

 skinliga kanter; bladen 2~3-dubbeIt parbladiga med smala 

 uddspetsiga flikar; blr hvita. — 1—2'. — 2j- 7, 8. 

 Skogsäng, r. Nyl., Eg. F. 



315. HERACLÉUM. 



793. //. sibiricum L. (//. i^j^ondi/Zium L. — Björnfloka) bladen 

 2— 3-pariga, småbladen stora, flikade och grofsågade; blrna 

 gröngula, likastora. — 4—6'. — }) 7, 8. — S. B. 363. — 

 b) angustifolittm (II. arKjvstif.h.): bladflikarne långa ochjemn- 

 breda. 



Äng. hela landet. — Har torkad en starkt sötaktig lukt 

 (som Libstickan). Roten innehåller en skarp saft. 



316. PASTINACA. 



794. r. sativa L. (Palsternacka) bladen omkr. 4-pariga, små- 

 bladen äggi-unda, sågade och något inskurna, på öfre sidan 

 glänsande; blr gula. — 1 — 3'. — }) 7, 8. 



Odl. st. förvildad. Sydl. — Den odlade roten är hvit, köt- . 

 tig, söt, begagnas till mat och boskapsfoder. 



317. ANTHRISCUS. 



795. A. sylvestris Hoffm. (Cerefolium Bess., Chairophyllum L. — 

 Hundfloka) bladen 2 — 3-dubbelt parbladiga ; cnskildta svepet 

 5-bladigt, nedböjdt; blr hvita i flere skaftade flockar. — 

 2-3'. — 2j. 6, 7. — S. B. 124. 



Odl. st. etc. allmän. — Blrna ge gul färg. 



318. MYRRHIS. 



796. M. odorata Scop. (Srandix L. — Kjafvel) mjukhårig; bla- 

 dens slutflikar sågade; frukterna m. långa, slutl. svarta; 

 blr hvita. - 2-4'. - 2|. 7, 8. -S. B. 374. 



Odl. st. förvildad r. S)'dv. — Bladen starkt luktande, anv. 

 till matkrydda, samt som lindrande medel i bröstsjukdomar. 



Fam. LXV. ACERINE^, Lönnar. 



Be skr. Träd med motsatta, handnerviga blad och regel- 

 bundna blr. Fodret affallande, fritt från fruktämnet; kronblad 



