175 



328. VALERIANA. 

 814. V. o/ficinalis L. (Vendelört) bladen parbladigt delade. 

 5— 9-pariga, med lancettlika småblad; blrna rödlätta eller 

 n. hvita i upprepadt 3-grcnig vippa. — 2—4'. — 2|. G, 7. 

 — S. B. 25. 



Fukt. st. allmän. — Elma luktande; roten utgör ett af de 

 vigtigaste krampstillande och nervstärkande medel: är kraf- 

 tigast om våren. Örten Lar en särdeles hivande verkan på 

 kattor (liksom Kattmjmtan). 



Fam. LXX. DIPSACE.^, Vädd-artade. 



Beskr. Örter med motsatta blad och blr i hufvud inom ett 

 gemensamt svepe eller holk. Hvarje blma dessutom omgifven af 

 ett foderlikt, enskildt svepe. Fodi-et liopvext med fruktämnet, 

 med vanl. borstlikt bräm ; kronan sambladig, oregelbunden, 4- 

 (5-) flikig; ståndare 4 med fria knappar; stift 1 med enkelt märke. 

 Frukten enrummig, enfröig (skalfrukt), innesluten i sitt svepe. 

 Fröen med hvite. — Hos oss 2 slägten med livar sin art. 



Slag te a och arter. 



Blomfästet hårigt; fodret med 8—16 borstlika flikar . Trichera. 

 Blomfästet fjälligt; fodret med 5 små strålar Succisa. 



329. TRICHERA. 



815. T. ai-vensis Schrad. (Scabiosa L., Knnutia Coult. — Äker- 

 vädd) bladen pardelade ; blrna rödvioletta (eller hvita) i platt 

 hufvud, de yttre större. — 1—3'. — 2|. 7, 8. — S. B. 322. 

 Akr. etc. hela landet. — God fodervext, kan om våren be- 

 gagnas som kål. 



330. SUCCISA. 



816. 'S' pratensis Mönch. (Scabiosa Succisa L. Fältvädd) bladen 

 hela, lancettlika; blrna blå, sällan Inlta, likastora, i klot- 

 rundt hufvud. — 1—2'. — 4 8, 9. — S. B. 422. 



Äng. allmän till s. Österb. 



Fam. LXXI. SYNANTHEREiE, Holkblommiga. 



Beskr. Örter med vanl. skiftevisa blad och små blommor, 

 tätt hopsamlade i hufvud inom hoLk (hvilket blomster något lik- 

 nar en ensam stor blomma). Holken bestående af vant. gröna 



