182 



och bittra ämnen, fordom officineli. Stjelkarne kunna n5it- 

 jas som hampa, hvilken örten äfven liknar. 



341. ASTER. 



839. A. Trij)olium L. (^Tripolium vulyare DC. — Strand-astej') 

 bladen jemnbreda, tjocka; blomstren i qvast, strälblr blå, 

 diskblr gula. — {~1\'. — 2|. 7, 8. ~ S. B. 470. 

 Hafsstränd. till s. Österb. 



342. ERIGERON. 



840. E. acris L. (Binka) blomster vanl. i klase; bladen lancett- 

 lika, vid roten tunglika, jemte stjelken håriga ; strälblr i-öd- 

 lätta. — ^—1'. — ^ 7. 



Torra backar, hela landet. — Nyttjades redan af Greker 

 och Romare mot s. k. förhexning af barn. På apoth. Co- 

 nt,za caerulea. 



343. INULA. 



841. /. Helenium L. (Ålandsrot) blomstren få, mj^cket stora, 

 gula; bladen stjelkomfattande, äggrunda, under ludna. — 

 2—4'. — 2\. 8—9. — S. B. 55. 



Fukt. st. r. Al. — Nyl. — Roten är tjock, kamferluktande, 

 innehållande inulin (ett slags stärkelse), begagnad såsom 

 läkemedel i mag- och bröst-sjukdomar, äfven mot utslag. 

 Kokad med ister beg. mot ormbett. 



842. /. saliclna L. blomstren 1 — fä, gula; bladen stjelkomfat- 

 tande, lancettlika, glatta, i brädden fintaggiga. — 1 — 2'. — 

 2|, 7, 8. 



Ängsback. Sydl. 



344. SOLIDÅGO. 



843. <S. Virgdurea L. (Guldris) blomstren gula, i täta spiror; 

 bladen lancettlika, de nedre sågade." — 1 — 3'. — % 7 — 9. 

 Back. allmän. — Är stärkande och urindrifvande. Kallas 

 på apoth. ConsoUda sarracenica. — Ger äfven gul och brun 

 färg. 



345. SENECIO. 



844.- S. Jacobcea L. blomstren uppräta med talrika, utstående 

 strälblr ; bladen pardeldta med inskurna och tandade flikar ; 

 blr gula. — 2-3'. - J2|. 7, 8. — S. B. 606. 

 Torra st. r. Nyl. — Bitter ört, fordom officinell. Ätes på 

 Kamtschatka. 



