1. Klippekystens Plantevækst 



15 



der dels ligge Alger som Havet ved Højvande har kastet herop, iiieu 

 som fører et hensygnende Liv, f. Eks. Blæretang, dels andre som 

 synes at trives godt, f. Eks. Enteromorpha intestinalis og andre 

 Grønalger^. Længere fra Havet træffer man Ferskvandsplanter i 

 disse Hnller f. Eks. Caliitriche-Arter, Batrachium Baudotii. 



Mellem Klipperne ndvikles en Græsvegetation paa den Muld, der 



Fig-.S. Stranden ved „Malkværnen" n.f. Neksø. Udsigt mod Øst. (E. W.) 



her i Tidens Løb har samlet sig. Nærmest Havet er det Stykker 

 af Strandeng-foYmeitionen med Glyceria maritima, Triglochin maritimum 

 Aster Tripolium, Glaux maritima, Juncus Gerardi, Scirpus compressus, 

 Plantago maritima o. a. Til dem slutte sig Leontodon auctumnalis, 

 Lotus corniculatus o. fl. Her har udviklet sig en ægte Strandeng i 

 meget smaa Stykker, ogsaa med det samme seje Rodfilt i Overfladen 

 som i de store, ægte Strandenge, og paa nøgne Pletter i dem findes 

 de samme brune og seje Overtræk af Alger, som vi finde andensteds. 

 Mange andre Arter træde op, jo nærmere man kommer Land og 

 blive tilsidst eneraadende, idet Strandengens Karakter taber sig. 

 (Arter som Cerastium vulgatum, Juncus conglomeratus og J. bufonius, 

 Festuca rubra, Agrostis alba, Succisa pratensis, Solidago virga au- 



^ I Finland har man i saadanne Strandhuller fundet et interessant Dyre- og 

 Planteliv. 



