Ig 1. Klippekystens Plantevækst 



corniculatus, Melandrium diurnum, Plantago Coronopus, hvis Roset- 

 blade ikke ere fladt udbredte som paa Stenene og Græsbunden, men 

 staa opret mellem de andre Planter, og P. lanceolata i en stærkt haaret 

 Form, Leontodon auctumnalis, Poa pratensis, Rumex Acetosa, Sagina 

 maritima, Sedum acre (stærkt rodfarvet), Tetragonolobus siliquosus, 

 Taraxacum vulgare, Trifolium repens o. fl. 



Kaste vi Blikket tilbage, ville vi se, at der overalt paa Klipperne 

 ved Havet findes følgende Bælter (Associationer) i Kystklippeforraa- 

 tionen : 



1) Maura-hæltet (Mauretum Verrucariæ mauræ) der er strængt 

 knj'^ttet til det salte Vand. 



2) Placodium-hæltet (Placodietum) , som dog undertiden synes at 

 kunne mangle. 



3) Bamalina-hæltet (Ramalinetum R. scopulorum) med mange andre 

 graa, brune og gule Laver, blad- og skorpeformede. 



4) Dertil kommer paa Granit af en ejendommelig, grovkornet og 

 lettere hensmuldrende Type et Grimmietum Gr. maritimæ. 



Hertil slutte mange Blomsterplanter sig. I de yderste eller nederste 

 Bælter findes en Del i Revner, smaa Fordybninger og lign. spredt 

 voksende Blomsterplanter, som ere ægte Saltbundsplanter , og som ikke 

 vokse fjernt fra Stranden, bl. a. Aster Tripolium, Triglochin maritimum, 

 Matricaria inodora f. salina og M. maritima, Salsola Kali, Arter af 

 Atriplex (A. hastata, A. littoralis), Crambe maritima (f. Eks. paa 

 Kullen), Cakile maritima, Silene maritima (Kullen) o. fl. 



Hertil kan slutte sig smaa Stykker af sideordnede Formationer, 

 navnlig af Græsmark, Krat, Strandeng og Lynghede; Kystens 

 Klippevegetationer gaa over i Lidlandets, ligesom de nævnte side- 

 ordnede Formationer ind ad mod Landet efterhaanden blive mægtigere og 

 dominerende. Jeg har en Liste over c. 70 i Strandomraadet paa 

 Bornholm forekommende Arter; men det tjener til ingen Ting at af- 

 trykke den, da dette dog vil være et ret tilfældigt Selskab, der maa 

 kunne forøges betydeligt ved fortsatte Undersøgelser, og Arterne i 

 det hele ikke ere karakteristiske for den egentlige Strandvegetation. 



Det er i det hele mærkværdigt, i hvor kort Afstand fra Havet 

 dettes Lidflj^delse i floristisk og økologisk Henseende hører op. Et 

 Eksempel herpaa er bl. a. ogsaa de skyggefulde og fugtige Kløfter 

 og Huler, der mange Steder have dannet sig i Strandklipperne derved, 

 at mindre modstandsdygtige Dele ere bortsmuldrede eller bortgnavede 

 af Havet; navnlig er der jo mange Grønstengange i Graniten paa 

 Bornholm, der mere eller mindre ere forsvundne og have efterladt 

 Kløfter eller Huler i Granitklipperne. Vegetationen i disse Kløfter 



