1. Klippekystens Plantevækst 23 



At de først nævnte maa have Tørbnndsplanters Ejendommelig- 

 heder, er selvfølgeligt; de ville jo kunne blive udsatte for stærke 

 Svingninger i Varme og i Fugtighed, for stærkt direkte Sollys (In- 

 solation) og for stærk, udtørrende Blæst, for stærk og langvarig Tørke 

 og til andre Tider ogsaa for stor Fugtighed; de maa da have Evne 

 til hurtigt at optage Vandet, naar det bydes dem. Dette formaa 

 Laverne og i alt Fald mange Alger, og det samme vil formodentlig 

 være Tilfældet f. Eks. med de smaa Tuer af Grimmia maritima. Regn, 

 Dug og Taage maa navnlig være de Kilder, fra hvilke disse Planter 

 forsyne sig med Vand. Endvidere maa især de nærmest Havet voks- 

 ende ikke blot kunne taale at vædes med salt Vand og salt Taage, 

 men for de særligt til Kysten eller Stranden knyttede Arter maa 

 Salt vel endog være en Livsbetingelse, t Eks. for Lichina conflnis, 

 hvis Gonidier ere noje knyttede til Saltvand, hvorfor hele Laven ogsaa 

 kun kan vokse ved Havet. 



Karplanterne ere Strandplanter, navnlig Sandstrandsplanter, 

 der have fundet Rodsted ogsaa paa Klipperne. De ere Tueplanter, 

 hvilket er i naturlig Overensstemmelse med Rodstedets Natur, som 

 i høj Grad maa lægge Hindringer i Vejen for Arter med vandrette 

 Rodstokke eller Udløbere. Alle de S. 12 antørte Arter have Pæle- 

 rod undtagen Triglochin mai-itimum og Carex distans, der dog begge 

 have tueformet Vækst. Ogsaa Træerne og Buskene, der vokse paa 

 Klipperne, ere jo stavnsbundne Livsformer med Pælerod. I de snævre 

 Klippespalter, som den paa Fig. 7 synlige, kunne Rødderne være saa 

 fast indeklemte, at man ikke kan faa dem ud, uden at de rives itu. 



I Klippespalterne samler der sig Jord og Vand; enhver Regn vil 

 fylde dem, i alt Fald naar de ere snævre. Men at der kan komme 

 trange Tider for Planterne m. H. t. Vand er sandsynligt, og det er 

 derfor ret forstaaeligt, om de, der vokse i Spalterne, overvejende have 

 Tørbnndsplanters Bladbyguing. Det er dog utvivlsomt Tilgangen af 

 salt Vand, der har sat sit Præg paa de egentlige Strandklippeplanter. 

 Ogsaa mange af de paa Klippehylderne voksende Arter have Tør- 

 bundskarakter, f. Eks. Festuca-Arterne, Aira flexuosa, Nardus stricta. 

 Artemisia campestris, Armeria vulgaris o. fl., hvilket vel maa sættes 

 i Forbindelse med, at der ofte er saa kort ned til Klippebunden, saa 

 at Jorden let gennemvarmes og udtøri'es; men her indblandes mange 

 Arter med mesofll Bygning og med anden Skudbygning, navnlig der, 

 hvor Jordlaget bliver tykkere og Fugtigheden større. 



