1. Klippekystens Plantevækst 



25 



hvilke Jord kan samle sig og Planter fæste Rod. Man kan derfor 

 hist og her oppe paa Klippevæggene finde Græstuer, bl. a. af Festuca 

 arundinacea og Dactylis glomerata, Eksemplarer af Taraxacum, ja 

 endog af Tussilago Farfara. De saakaldte »Grædere« har jeg ikke under- 

 søgt, men her maa utvivlsomt findes baade Alge- og Mosvegetation ^ 



Fig. 12. En Hælde af Kridtsmul fra Møens Klint; nederst ses Følfod og to Planter af Strand-Svingel, 

 højere oppe en tættere Vegetation, i hvilken de mange hvide Pletter skyldes Leverurt. (E. W.; Aug. 1903). 



I begge Klinter har jeg for øvrigt fundet kalkborende Alger, 

 navnlig Gongrosira de Baryanum (Rabh.) og Stichococcus bacillaris 

 (Nag.), der give Kridtet en gren Farve (Bestemmelser ved E. Larsen). 

 Brungule Pletter i Stevns Klint viste sig at indeholde Diatoméer, 

 navnlig en meget lille Nitzschia, der hører til den variable N. Try- 

 blionella Hantzsch (bestemt af E. Østrup). 



1 Milthers skriver (DGU., III.R., no. 4, S. 37): .Kridtet kan paa enkelte Steder 

 have en ikke helt ubetydelig Vandføringsevne som Følge af disse Spalter I Stevns 

 Klint har man Lejlighed til at se dette ved de saakaldte „ Grædere \ hvoraf 

 Tav. XVIII giver et Billede, Vandet strømmer her bestandig ud gennem de snævre 

 Spalter og siver ned over Kridtoverfladen \ Tavlen synes at antyde en tæt og lav 

 Plantevækst. 



