1. Klippekystens Plantevækst 27 



1,5 m høj); Linaria vulgaris, Daucus Carota, Carapaiuila rotiindifolia, 

 Origanum vulg^are, Lotus corniciilatiis, Lathyrus pratensis, Trifolium 

 pratense, store Mængder af den ellers ret sjældne Scabiosa Colum- 

 baria (der ogsaa findes paa magre Græsmarker oven for Klinten saa- 

 vel paa Møen som paa Stevns), Rubus-Arter o. fl. Paa nogle Steder 

 ere Kridthældernes løse Masser noget lerblandede, og vel især her 

 kan man se storbladede, frodige Eksemplarer af Tussilago Farfarus. 

 Den ses paa Fig. 12, og sammen med den ses bl. a. Parnassia paliistris, 

 der paa nogle af disse Hælder er tilstede i overordentlig Mængde, 

 og hvis Blomster i Blomstringstiden i lang Afstand tiltrække sig Op- 

 mærksomheden ved deres store Antal og skinnende hvide Farve. Paa 

 samme Bund vokser Botrychium Lunaria i store, frodige Eksemplarer. 



Forskellige Buske finde ogsaa Rodsted her paa Hælderne, vel 

 især naar disse ere ler- og sandholdige af nedskyllet Morænemateriale 

 fra Klintens Overflade. Foruden Pilebuske kan man hei- ikke sjældent 

 finde Hippophaés rhamnoides, der ogsaa vokser oven for Klinten, og 

 fra disse Krathælder gøres Overgang til dem, paa hvilke selve Bøge- 

 skoven har udviklet sig, undertiden helt ned til Stranden (se Fig. 11). 

 Skovbunden bestaar utvivlsomt altid af nedskyllet Morænemateriale. 



Ingen af disse Arter af Blomsterplanter er i særlig Grad knyttet 

 til Kysterne, i det højeste med Undtagelse af Hippophaés. 



Den Urtevegetation , som saaledes har udviklet sig paa disse 

 Kridthælder, og som paa Grund af Bundens Fugtighed og Rigdom 

 paa Næring kan være mærkværdig højvoksen, er gennemgaaende 

 meget aaben. Jeg maa sætte dette i Forbindelse med, at den ofte 

 forstyrres ved Skred og maaske ogsaa af Havet, i alt Fald ved Storm- 

 floder. Et Mulddække kan heller ikke faa Lov at danne sig. Det er 

 paa en Maade altid en ung Vegetation, der findes her, de første 

 Kolonister paa Pladsen. Hermed stemmer ogsaa, at Arterne tilhøre 

 forskellige Formationer, saaledes som Tilfældet vistnok ofte er med 

 en Vegetation paa ny Jord; der er ingen afsluttet Formation, som 

 har faaet Lov at udvikle sig paa Bekostning af de andre, uden paa 

 visse Steder, hvor Krat og Skov danne en Afslutning. 



Stranden kan omtales her med det samme. Klipperne paa Møen 

 og ved Stevns gaa enkelte Steder direkte ud i Havet; oftest er 

 dette vel Tilfældet med Stevns Klint ved de saakaldte »Grædere« 

 (se Milthers 1. c). Men desværre nærmer Havet sig jo i de senere 

 Aar mere og mere til Klinternes Fod, fordi de mange smaa Rullesten 

 paa Stranden (« Kugleflint«) opsamles i store Mængder og sælges til 

 Cementfabriker. Dei- er jo, hvad V. Hintze har Fortjenesten af at 

 have gjort opmærksom paa, desværre stor Fare for, at et af Danmarks 



