Indledning 5 



som den er mere eller mindre opfyldt af Stene. 3) Lersiranden med 

 Syltenge og- Strandsumpe, og 4) som en egen Modifikation : Tangstranden. 



Før jeg gaar over til at omtale Plantevæksten paa den anførte forskellige 

 Bund, maa nogle mere almindelige Benævnelser klares. Ved Kyst forstaar 

 jeg Landets Grænse mod Havet; ved Strand derimod det flade og lave Land 

 nærmest dette, som har en egen saltelskende eller salttaalende Vegetation. 

 En Klippekyst, hvis Klipper gaa lige ned i Havet, har derfor ingen Strand, 

 men f. Eks. Møens Klint har foran sig en lav og flad, stenrig Sandstrand. 



Ved Havstok forstaaes vel oftest Grænsen mellem Land og Vand, den 

 Del af Landet som Bølgen løber op ad og atter lader tør. Den flyttes 

 naturhgvis noget efter Vandstandshøjden. Ofte er den noget højere end 

 Stranden indenfor, den er en „Strandvold''. Fjær (norsk, færøisk) er der- 

 imod det Spillerum mellem højeste normale Flod og laveste Ebbe, som 

 fmdes overalt, hvor der er Tidevand. 



Ved Forstrand forstaaes i Vestjylland og andre Steder Terrænet mellem 

 Havstokken og Klitten eller den tættere bevoksede Strand, hvis Bredde kan 

 være et Par Hundrede Meter eller mere, men i Almindelighed forbinder 

 man dog vistnok Begrebet „ Forstrand " med en ret smal Strand eller den 

 yderste Stribe af en bred Strand nærmest Havet. Andresen (1861, S. !23, 34) 

 kalder denne Flade „Forstrand", naar den bestaar af Sand og Grus, men 

 „Forland", hvis den er Eng eller andet bevokset Tærræn (som ved Sønder- 

 jyllands Marsk, hvor man med Forland mener alt det Land, der ligger uden 

 for Marskdigerne). I øvrigt har „Forstrand" en anden Betydning i Rets- 

 væsenet, idet det betyder den Del af Havet, nærmest Kysten, der er saa 

 grund, at Skibe ikke kunne flyde der. 



Nærmere om det i Indledningen omtalte se Forchhammer (1841) og 

 V. Ussing (1904). 



KAP. I. KLIPPEKYSTENS PLANTEVÆKST 



Granitklippernes Vegetation. Kalkklippernes Vegetation. Indblandede sideordnede 

 Formationer. 



Klippekystens Forekomst i Danmark nævntes ovenfor. Sverrigs af 

 Urbjærgsstenarter dannede Kystklipper kan sluttes til denne; deres 

 Vegetation synes mig ikke i nogen nævneværdig Grad at afvige fra 

 Bornholms, naar vi se bort fra Algevegetationen, der beklæder Fjærens 

 Klipper og Stene og' derfra strækker sig dybt ned i Havet ; thi denne er 

 som bekendt meget rigere og mægtigere ved det saltere Kattegats Kyster 

 end i det meget mere ferske Vand i de indi^e Dele af Østersøen. 

 Her er det imidlertid kun den til Liv i Luften knyttede Plantevækst, 

 jeg har for Øje. og særlig kun den, der bærer Præg af at være paa- 

 virket af det salte Vands Nærhed. 



Allerede ovenfor nævntes, at vore Kystklipper dannes af to væ- 

 sentlig forskellige Slags Bjergarter, og derefter maa vi ogsaa dele 

 Plantevæksten i to forskellige Formationer: Granitklippernes og 

 Kalkklippernes. 



