4 Indledning 



selv kan man ogsaa se Stenrevler blive dannede under normale For- 

 hold, f. Ex. ved Vesterhavet (Fi^. 2)^ 



Modsætningen mellem Sandstrand og Lerstrand træffe vi rundt 

 om ved vore Kyster. Allerede Københavns Omegn viser ogsaa Eks- 

 empel paa begge Strandformer og deres forskellige Fordeling. Syd 

 for Byen langs Kallebodstrand er Kysten nogenlunde beskyttet mod 

 stærke Bølgeslag, og roligst er Vandet utvivlsomt paa Vestsiden, 

 fordi denne er Læside under de hos os almindeligste Vinde, de vest- 

 lige ; i Overensstemmelse hermed har det fineste Sand samt de Ler- og 

 Mudderpartikler, som i Aarhundreders Løb ere skyllede ud fra Byen, 

 især her dannet en Række af Strandenge og Strandsumpe langt ned mod 

 Køge Bugt. Men nord for København trætte vi Sandstranden med 

 dens hvide, løse Sand, dens mange smaa og store Stene, og den fort- 

 sættes langs Sjællands nordlige og vestlige Kyster, hvor den kun af- 

 brydes af Strandenge i Fjorde og Nor, som Issefjord, Kalundborg 

 Fjord, inden for Rersø osv. De sydvestlige Kyster af Sjælland samt 

 en Del af Øerne i Østersøen have ligeledes mange Strandenge ude ved 

 Havet, mest dog i rolige Vige. Smalle Sandstrande træffes rundt om, 

 ogsaa f. Eks. neden for Lerklinterne, idet de fineste Dele skylledes bort, 

 medens Sandet fandt Hvileplads der sammen med Kystens Stene ^. 



Et storslaaet Eksempel paa Havets Sortering af Sand og Ler 

 (»Slik«) kendes fra Jyllands sydvestlige Kyst, hvis Sand- og Slik- 

 vader, Klitter og Marskenge ville blive udførligt omtalte senere. 



Sluttelig maa det nævnes, at en anden Form af Jorbund kan 

 fremkomme paa Stranden og fremkalde en ret ejendommelig Plante- 

 vækst, nemlig den Bund, der dannes af de undertiden mægtige Tang- 

 masser, som Havet paa sine Steder ophober paa Kysterne, hyppigst 

 paa "de sandede. De danne en Slags Tangmuld, der paa nogle af 

 vore sydlige Øer gaar under Navn af »Eve« (eller »Evje«). 



Vi har da saaledes ved vore Kyster følgende Former af Jord- 

 bund, hver med sin ejendommelige, i det følgende nærmere omtalte 

 Plantevækst: 1) Klippekyster med to Modifikationer: Urbjergarternes 

 og Kridtbjergarternes. 2) Sandstranden med flere Varianter, efter 



^ J. F. Rasmussen omtaler („Naturen" 1887) en ejendommelig Transport af 

 Sten, nemlig ved Blæretang. naar dennes Bæreevne nemlig er bleven saa stor, at 

 den kan løfte Stenene op og flyde bort med dem. Stenene, hvis Størrelse er om- 

 trent ens, aflejres i Volde eller Lag. 



•' I BT. (d. e. Botanisii Tidsskrift, se Begyndelsen af Litteraturlisten) 23, S. XXIX 

 nævnes, at Syltenge af betydelig Udstrækning findes ved Øst-Kysten af Vendsyssel 

 mellem Lyngsaa og Vorsaa, og at Havbunden udenfor er leret. Smaa Strækninger 

 af Lerbund kan ogsaa træffes paa en af Sand dannet Strand, naar Lerlag som paa 

 nævnte Sted naa ud i Vandet lige i Vandfladen, f. Eks. nogle Steder ved Sjællands 

 Nordkyst. Dette viser sig ogsaa straks i Forskelligheder i Plantevækst. 



