INDLEDNING 



Længden af Danmarks hele Kystlinie i løbende Maal er ikke 

 i mindre end c. 4500 Km. (»hen imod 1 Mil Strand for hver d Mils 

 Størrelse af Landet, naar Øers og Fjordes Strandgrænser medtages«. 

 P. Feilberg). Til Trods for denne store Længde finde vi dog kun tre 

 forskellige Slags Jordbnnd og tre dertil knyttede botaniske Hovedtyper af 

 Kyst, nemlig Klippestranden, Sandslranden og Lerstranden, til hvilken 

 sidste alle Slik- og Dynddannelser maa henregnes. Nogen skarp Grænse 

 mellem dem er der selvfølgelig ikke. 



Klippestrand findes kun faa Steder; paa Bornholm er det Bjærg- 

 arter fra Jordens Urtid, der træde lige ud til Havet og mange Steder 

 endog ligefrem beskylles af dette; Klinterne paa Møen, ved Stevns, 

 nord for Grenaa, ved Svinkløv og ved Bulbjerg ere derimod Kridt- 

 tidens bløde og hvide Stenarter. Vore øvrige Kyster dannes mest af 

 løst Materiale, nemlig Ler. Sand og løse Stene, der for den allerstør- 

 ste Del ere førte hertil under Istiden og stamme fra de skandinavi- 

 ske Bjerge. 



Istiden efterlod os et Danmark, hvis Overflade var bølget i Bakke 

 og Dal, og som i Vest bredte sig ud i store Sletter; dets Kyster maa 

 utvivlsomt i Begyndelsen i højere Grad end nu til Dags have været 

 flade og lave, og Kystlinien maa have haft et endnu mere uregel- 

 mæssigt Forløb. Men straks begyndte Havets Bølgeslag og Is, Solen 

 og Vinden, Regnstrømme, Smæltevand og om Vinteren Frosten at 

 arbejde paa Kysternes Forandring, og i Aartusinder er dette Arbejde 

 blevet fortsat. Havet begyndte at angribe de fremspringende Punkter, 

 underminerede og skyllede bort; mange Steder kom Kysten derfor til 

 at staa med stejle, lerede eller sandede, stenede Klinter ud mod det 

 (Fig. 1); de nedbrudte Masser sorteredes efter deres Størrelse og Vægt- 

 fylde, og medens de store Stene blev liggende paa Stranden eller i 

 Vandet, førtes de finere Dele bort af Strømmene og aflejredes paa 

 andre Steder; den korteste Vej flyttedes de mindre Stene, længere 

 bort kunde Sandet flyttes, og længst bort eller hen til de roligste 



Warming, Strandvegetation. 1 



