48 3. Storstenet Strand 



Klipper. Under Vandet har man fundet Verrucaria halophila; tæt 

 over Vandfladen vokser Verrucaria maura, højere oppe Physcia aquila, 

 Buellia geographica, Xanthoria parietina m. fl., og længere borte 

 Kamalina scopulorum, Parmelia saxatilis o. a. 



Vi har altsaa her, hvor de store Stenmasser ligge nogenlunde 

 blottede, et noget lignende Forhold som paa Bornholm ved Mollevigen: 

 en Klippeformation, i hvis Mellemrum der udvikler sig mange Arter, 

 som normalt hore til flere Formationer, men her er forenede uden 

 Regel; de danne et af Stenene afhængig Vegetation, men ikke nogen 

 sideordnet Formation. Hvor der derimod har dannet sig Pletter med 

 Sandbund eller Muld mellem Stenene, komme virkelig sideordnede 

 Formationer til Udvikling, som vi andre Steder kunne træffe i stor 

 Udstrækning og Renhed. 



Det er sjældent, at de store Rullestene paa vore Strandbredder 

 ligge saa tæt pakkede som i de nævnte Tilfælde; i Regelen ligge 

 de meget spredt, saa at der mellem dem er rigelig Plads til mindre 

 Sten, Grus og Sand, og paa denne Bund udvikles der da en ægte 

 Sandstrands-Vegetation, dannet af spredte Exemplarer af Atriplex, 

 Honckenya, Matricaria inodora, Cakile og andre, som nærmere om- 

 tales i de følgende Kapitler. 



De store Sten ville ogsaa her repræsentere Klippeformationen ved 

 de mange, navnlig skorpe- og bladformede Laver, som de bære, og 

 som mere eller mindre tydeligt optræde i samme Rækkefølge som 

 paa Strandklipperne. Et Eksempel paa en saadan Strand ses Fig. 24; 

 de graa Laver paa Stenen ere Lecanora atra og sordida ; til venstre et lille 

 Eksemplar af Parmelia omphalodes, som Lecanora er ved at fortrænge; 

 Bundens sorte Farve i Stenens øvre Del skyldes Verrucaria maura. 

 I en Athandling om Riigens Laver skriver Sandstede (1904; S. 113), 

 at der paa de mange Moræneblokke, som ligge paa Rugens Kyster, 

 findes rigt Bytte for Lavsamlere; nærmest Vandet vokse Verrucaria 

 maura og Lichina confinis; Lecanora prosechoides, L. iobulata og en 

 anden (ny) Art vokse ligeledes tæt ved Vandet, og paa højere Steder 

 vokse en Mængde andre; paa Øen Ooi fandtes af Strandlaver ogsaa 

 Verrucaria fuscella, V. cataleptoides og Lecanora gibbosa. 



Som Resultat af det foregaaende fremgaar altsaa, at vi ved vore 

 Kyster kan finde en storstenet Strand, der har følgende Formationer : 

 1) De halofile Lavers Formation, som er knyttet til selve 

 Stenene og er udviklet i Bælter (Associationer) efter Afstanden fra 

 Havet, og mellem Stenene, naar disse lade tilstrækkelig Plads 

 aaben, enten 2) Sandstrand- eller Eveformationen, eller 3) Strandeng- 



