52 ^- Smaastenet Strand. Strandvolde 



Ofte er en Strandvold sammensat, idet den bygges op af flere, 

 indbyrdes parallele. mindre Volde, som betegne forskellige Storm- 

 floder (Fig. 26) ; den inderste er da vel sædvanlig den højeste. Mellem 

 Strandvoldene kan der da være en helt anden Plantevækst end paa 

 dem, idet Bunden her ofte er fugtigere og frodigere derved, at Sand, 

 Tang og Muld har samlet sig hei*, og der kan her endog findes 

 Stykker af Strandeng eller G-ræsmark, eller Vandhuller og Mose- 

 daunelser. 



Som et særligt smukt Eksempel paa sukcessiv Dannelse af gru- 

 sede og stenede Strandvolde under Landets fortsatte Vækst kan A n- 

 holt anføres. »Ørkenen« paa denne er, efter Ove Paulsens Frem- 

 stilling (B. T. 21), det flade, af Klitter oversaaede. trøstesløse og øde 

 Indre; »paa Sletten mellem Klitterne ses gamle Strandlinier, lave 

 Volde af Sten, der ere indtil barnehovedstore og ofte danne ligesom 

 en Brolægning. I Østlandets vestlige Del danne Strandvoldene flade 

 Buer, aabne imod Vest; længere mod Øst og Syd gaa de over til at 

 blive parallele med Sydøstkysten.« (En Kopi af A. Jessens Kort i 

 D. G. U., I R., no. 4 findes hos O. Paulsen 1. c. S. 265). Flyvesandet 

 har intet med disse Strandvolde at gøre, og der er heller ikke Torve- 

 dopper mellem dem (i Følge Jessen). 



I denne Sammenhæng kunne ogsaa de under Navn af »Rimmer« 

 og » Dopper« kendte Systemer af parallelt med Kysten løbende Volde 

 og mellemliggende Fordybninger omtales, som findes mellem Frede- 

 rikshavn og Aalbæk. Efter Statsgeolog Jessen (DGU. I R. , no. 3) 

 ere Rimmerne gamle Strandvolde af Sand, som i de fleste Tilfælde 

 senere ere blevne forhøjede ved Flyvesand, og derfor kunne have 

 meget stejle Sider. Nu ere de ofte dækkede med Lyng eller for- 

 vandlede til mager, sandet Agerjord. Dopperne ere Fordybningerne 

 mellem dem, som ofte ere udfyldte af Græsmarker, Pors-Heder, Moser, 

 Kær eller Carex-Godenoughii-Enge. 



Paa nogle Steder ere Stenene bredte ud over store Flader, der 

 da vel oftest ere ret sandede. Saadanne findes hist og her ved Vester- 

 havet, f. Eks. ved Agger og Thorsminde, og maa kunne betragtes 

 som Begyndelsen til de Stensletter, der navnlig findes i Vendsyssel, 

 og som ere fremkomne derved, at Vinden i Tidens Løb har blæst 

 Sandet bort, saa Stenene alene bleve tilbage. Paa Aggertangen er 

 der flere saadanne; den har jo været udsat for mange Omskiftelser; 

 Havet har været dér, hvor der nu maaske er Land; Lag af rullede 

 Smaasten findes flere Steder under mager, tør Græsmark, og endnu 



Strandvold, der skal hidrøre fra Stormfloden i 1892 og er 3,3 m høj (regnet fra 

 dagligt Vande). Ussing (1904, S. 303) angiver deres Højde til oftest 4 — 6' og mere, 

 og deres Bredde fra under 20 til flere Hundrede Fod. 



