4. Smaastenet Strand. Strandvolde 53 



i vore Dage strømmer Havet af og til hen over Landet og gyder 

 Stenlag hen over det, der længe ligge som plantelose eller dog yderst 

 plantefattige Ørkener, hvor knn enkelte gulgrønne Pletter af Hon- 

 ckenya eller spredte Eksemplarer af Strand- Kvik (Triticum junceura) 

 og Hjælme danne Plantevækstens første Kolonister. 



Eli Strand, der i Natur slutter sig nærmest til disse Grusflader, 

 idet den alene bestaar af groft Grus og fortjener at nævnes særlig, 

 er den ved Aarsdale paa Bornholms Østkyst. Den er opstaaet ved 

 Vejrsmuldring af Stedets Klipper. Det er bekendt, at Graniten paa 

 dette Sted særdeles let smuldrer hen; Klipperne ere derfor afrundede 

 og søndergnavede i høj Grad (Fig. 5, S. 36, hos Ussing, 1904), og 

 hele Stranden om dem er en Grusmark af det grove, rødlige Grus, 

 som er bekendt fra Gangene paa flere Kirkegaarde og Haver. Paa 

 denne Bund staar der overordentlig spredt, hist og her nogle Planter; 

 jeg har noteret følgende: Potentilla anserina; Carum Carvi; Linaria 

 vulgaris ; Lotus corniculatus ; Rumex acetosa, R. acetosella, R. crispus ; 

 Festuca rubra; Silene venosa; Honckenya peploides. Disse Planter 

 danne frisk grønne Pletter i det rødlige Grus. Til andi-e Aarstider 

 og i andre Aar vil man maaske finde flere. Paa selve Klipperne 

 findes Grimmia maritima, Orthotrichum sp. og faa andre Mosser, en 

 Del Laver, og i Klipperevnerne (som Chomofyter) Festuca ovina og 

 rubra, Taraxacum, Sedum acre, Campanula rotundifolia , Plantago 

 maritima Hieracium umbellatum, Cerastium semidecandrum, Senecio 

 vulgaris, Hypochæris radicata, Sambucus nigra, Lastræa spinulosa. 



Plantevæksten her er altsaa saa vel i Grusstranden som paa 

 Strand-Klipperne væsentlig dannet af Indlandsplanter ; kun lige ved 

 Strandkanten gør Havets Nærhed sig gældende og fremkalder en 

 Saltbunds- Vegetation. 



Strandvoldenes Plantevækst er forskellig efter deres Alder, 

 Højde og efter, hvor meget Sand og Muld, der har samlet sig mellem 

 Stenene, samt efter Næringsværdien af denne løse Jord. De ganske 

 unge Strandvolde og de Sten-Strandbredder, som Havet stadig tumler 

 med, ere meget plantefattige eller endog plantetomme ; de ældre og især 

 de høje kunne derimod være dækkede af en Tørbunds-Plantevækst, 

 der kan nærme sig til Sandmarkens, Klitkrattenes eller Lynghedens. 



Eksempler paa unge, lave Sten-Strandvolde findes i Mængde 

 paa Sydenden af Langeland (Bagenkop, Dimesodde osv.). Langs 

 Foden af de her værende, flere Steder næsten lodrette Lerklinter kan 

 der være en Stenstrand, som er helt dækket af uendelige Mængder 

 af graa, afslebne og afrundede Sten ; nogle Steder ere disse saa store. 



