54 



4. Smaastenet Strand. Strandvolde 



at Ophobning-erne af dem nærme sig til at være Urer, andre Steder 

 saa smaa, at de let vige tilbage for Foden og kunne benævnes G-rus. 

 Sædvanlig ere de opkastede i en eller flere lave, flade Strandvolde, 

 der grænse umiddelbart op til Havet. Naar man ser bort fra, at der 

 hist og her ligger store Sten, paa hvilke Xanthoria parietiua, Leca- 



Fig. 



Stenet Strand paa Rersø med Strand-Kaal (Crambe maritima). (Fot. af E. W.). 



nora atra og andre Laver have fæstet Bo, ere Stenene nøgne ; Bunden 

 er for urolig for stenyndende Planter. Men mellem disse golde Sten- 

 og Grusmasser skyde Blomsterplanter frem, en hist, en anden her, 

 alle meget spredte. Paa nogle Steder samle de sig dog lidt tættere 

 i lange Striber, nemlig i Lavningerne af de sammensatte Volde, i 

 hvilke Vind eller Vand har sammenført større Mængder af Frø, og 

 hvor ogsaa Tangrester ofte have samlet sig. 



Plantevæksten paa unge Strand volde er ret konstant i H. t. Flora 

 og Livsformer. Disse langelandske kunne tjene som Eksempel. De 

 fleste Arter ere enaarige, i god Overensstemmelse med Bundens 

 Mangel paa Ro; navnlig er Salturternes Familie repræsenteret (ved 

 Atriplex hastata, A. littoralis, Salsola kali, Suæda maritima); des- 

 ndes findes Cakile maritima og Cochlearia danica. Af fleraarige 

 Urter er der ogsaa en Del. Almindelig ser man de mægtige, krusede. 



