4. Smaastenet Strand. Strandvolde 61 



midt i Tornkrat have været værnede mod de Masser af Køer, Heste 

 og Faar, der aarlig græsse paa Øen ; et Vidnesbyrd om disses Færden 

 var den Mængde af snavset Uld, der hang fast i Tornene og ikke 

 saa meget forskellig nd fra de mange graa Ramalina'er o. a. Busk- 

 laver, der sad paa Buskene; endvidere bare alle Buske Mærker af 

 Dyrenes Bid; saa langt som disse kunde uaa, vare Grene og Blade 

 ynkeligt beklippede og afgnavede, selv Tornbuskenes, hvad der for- 

 modentlig sker, naar Skuddene ere unge og endnu bløde. Ogsaa 

 Vinden hjælper sikkert med til at beklippe Buskene og gøre dem 

 saa tætte, som de ere. Det tornede og stikkende i disse Krat paa 

 Kyholms Strandvolde forhøjes ved den Mængde af Nælder og Tidsler 

 (Cirsium arvense og C. lanceolatum), som findes i dem. 



Paa de ikke kratbevoksede Dele af Strandvolden voksede her, 

 ligesom paa Langeland, tykbladede Former af Solanum dulcamara og 

 Lycium vulgare med nedliggende og hen over Stenene udstrakte 

 Stængler (den sidste stammer formodentlig fra den lille Kirkegaard, 

 som fra gammel Tid findes paa den ubeboede 0). Fremdeles voksede 

 her Convolvulus arvensis, Polygonum aviculare (med meget lange 

 Skud), Geranium Robertianum f. rubricaule, Potentilla anserina, Cir- 

 sium arvense og lanceolatum, Onopordon acanthium (frugtbærende og 

 med første Aars Bladrosetter) og fl. a. 



Ovenfor nævntes Sandtidsen (Hippophaés) som en af de Buske, 

 der kan danne Krat paa Strandvolde (S. 57, Fig. 29). Ogsaa Ashen 

 hører til de Planter, der kan optræde som lave Buske paa Strand- 

 voldene; foruden ved Møllevigen har jeg f. Eks. set den paa Strand- 

 volde i Odsherred. Her findes bl. a. ved Klintebjerg mægtige Sten- 

 volde, hvor der paa store Strækninger ikke ses Sand eller Jord mellem 

 Stenene, som dog maa have ligget der meget længe, da de ere over- 

 trukne med hvide og sorte Skorpelaver foruden Væglav o. a. Arter; 

 foruden mange andre Blomsterplanter fandtes her ogsaa Ask (BT., 22, 

 S. XXXI). 



strandvoldenes Flora maa deles i to Dele, nemlig 1) de 

 særligt til Stranden knyttede Arter, de egentlige Saltbundsplanter, 

 og 2) de mange andre Arter, som have fundet Voksested her. 



Saltbundsfloraen indtager det yderste Bælte, som paavirkes mere 

 eller mindre af det salte Vand og i alt Fald har Saltvandsplanters 

 Præg især ved Løvbladenes og Stænglernes Farve, Bladenes Kød- 

 rigdom og anatomiske Bygning. Det er kun en lille Flok, og den 

 genfindes paa Sandstranden; jeg betragter derfor ogsaa de smaaste- 

 nede Strandbredder og unge Strandvolde som en Varietet (Association) 

 af Sandstranden, væsentlig kun forskellig ved en anden Artsblanding 



