gg 4. Smaastenet Strand. Strandvolde 



kimbladede), men ogsaa Indlandsplant er. der ere komne til at vokse paa 

 Strandvoldene (Convolvulus arvensis, Lycium, Solanum dnlcamara, 

 Sonchns arvensis, Matricaria inodora og andre) ere kødfulde. Bladene 

 blive hos nogle saa tykke, at de ikke kunne bøjes uden at brække. 

 Denne Fremtoning vil senere blive omtalt nærmere. 



Farver. En anden Ejendommelighed er de blaagrønne eller mat- 

 grønne Toner, som de fleste Blade have, hvilket ogsaa vil blive om- 

 talt senere. 



KAP. 5. SANDSTRANDENS PLANTEVÆKST 



Sand; Plantevækstens Fordeling i Bælter; Havstokken; Sandalgernes Bælte; De 



saltyndende Blomsterplanters Bælte; Den maritime Sandplantevækst. Sandmarker. 



Sandstrands-Vegetationens Overgang i andre Formationer. Vindfurer. Opdrift. 



De allerfleste af vore Strande bestaa hovedsagelig af Sand, hvori 

 der er indblandet Stene og Skaller eller Skalstumper af Havdyr. 

 Der er naturligvis ingen skarp Grænse mellem Sandstrand og Sten- 

 strand; ofte ligge enkelte store Moræneblokke spredte om paa Sand- 

 stranden, som nævnt oventor, og mange Steder gaar Sandstranden 

 umærkelig over i smaastenet Strand eller i stenede Havstokke og 

 Strandvolde. 



Sand er dannet af Mineraler eller Bjærgarter, der ere sønder- 

 delte ved kemisk og mekanisk Indvirkning; Frost og Planterødder 

 have sprængt dem. Luft og Vand smuldret og opløst dem. og Bølgerne 

 have slebet de sprængte Stykker mod hverandre, afrundet dem og 

 sluttelig sorteret dem, saaledes at Sandet er blevet skilt saa vel fra 

 det grovere Materiale (Grus) som fra det allerfineste (Ler). 



Ved vore Kyster er Sandet væsentlig dannet ved Granitens 

 Sønderdeling, og da dennes ene Bestanddel, Kvartsen, ikke kan for- 

 vitre, medens Glimmer, Feldspat og andre Dele mere eller mindre 

 let gøre dette og danne Ler, er vort Sand væsentlig Kvartssand, i 

 hvilket der kan findes smaa Glimmerblade, brunlige Feldspatkorn og 

 smaa sorte Korn af Magnet- og Titanjern. Da Kvarts sædvanlig er 

 hvid, bliver Sandets Grundfarve hvid. Tørt Sand er lysere end 

 fugtigt Sand, fordi Sandkornene i det ligge løse, idet Mellemrum- 

 mene ere fyldte med Luft. Vi se derfor, at det Bælte af Stranden, 

 der er nærmest Havet er mørkere og fastere end det længere inde 

 (Pig. 31). 



Det spiller utvivlsomt en stor Rolle for Strandens Frugtbarhed, 

 hvor megen Kalk der er i den, og i denne Henseende er der stor 



