5. Sandstrandens Plantevækst g7 



Forskel; Hollands Sandstrand, f. Eks., har efter Raiinkiær (1889) 

 meget niere Kalk end Jyllands og er derfor meget frngtbarere. Hist 

 og her findes der dog ogsaa paa vore Kyster store Ophobninger at 

 Kalkskaller Ira Havets Bloddyr, f. Eks. paa Nordenden . af Fanø, hvor 

 der findes en »Skælbanke« (se Kortet, Kap. 6), fra hvilken Folk i 



Fis.Sl. Blaavaii.lshuk set Ira Sy.l. (E.W.; Juli 18991. 



lange Tider har hentet Vognlæs og Skibsladninger af »Skælsand« 

 bl. a. til Kalkbrænding. 



Sandstranden skraaner jævnt ud ad mod Havet. Forchhammer 

 angiver (1841, S. 24) Hældningsvinklerne til 5— 12 (—14)^ i det nord- 

 ligste Jylland. Oftest er den smal, undertiden kun en enkelt eller 

 faa Metre bred Sandbræmrae langs en Mark eller Klint; men der er 

 Steder (ved Vesterhavet), hvor den opnaar en Bredde af Hundreder 

 af Metre. 



Dens Plantevækst ordner sig efter Afstanden fra Havet, mere 

 eller mindre tydeligt i Bælter, der ere parallele med Kystlinien og 

 ere betingede af den Ro, som Planterne kunne finde til deres Ud- 

 vikling, og af Bundens Fugtighed. Det gælder her som anden Steds, 

 at jo mere vandret og vidtstrakt et Terræn er, desto tydeligere og 

 renere træde Bælterne frem, og desto lettere er det at opfatte den 

 bæltevise Anordning; jo smallere og stejlere det er, desto mere løbe 



