5. Sandstrandens Plantevækst 69 



kan kaste meget Sand op til en Strandvold paa Havstokken eller 

 længere inde, er almindelig kendt. Paa Fig. 32 ses ude i Havet 

 Bølgebraad paa tre Revler, der ere parallele med Kysten ; paa Landet 

 ses først en lav Strandvold, der træder frem ved sin hvide Farve, 

 fordi Sandet ligger højere og er tørt. Inden for kommer en fugtigere, 

 derfor mørkere Lavning, hvis Overflade var grøn af Sandalger, og 

 under hvilken Grundvandet fandtes i 25—30 cm Dybde; efter denne 

 følger et mere tørt Bælte af Sand med meget smaa Sten og Skal- 

 stykker, som naar ind til Klittens Fod. 



I Forbigaaende kan nævnes, at Jensen Haarup ved Esbjerg har 

 fundet to mærkelige , Havbiller" (Løbebillen Gillenum laterale Brullé og Rov- 

 billen Diglossa mersa Halid.), som leve under Sten, Muslingskaller o. a. paa 

 sandet Bund, der i Ebbetiden ligger tør. To Gange i Døgnet blive de 

 altsaa dækkede af Vandet; de sidde da i skindød Tilstand under Sandet og 

 Gruset eller i den yderste Tangbræmme; under Ebben og navnlig i Solskin 

 løbe de livligt om. (Entomologiske Meddelelser II. R., Bd. I, 1899, S. 98, og 

 , Naturen", 190!2, S. 343). Dyrelivet paa Sandbunden synes i øvrigt at være 

 fattigt. Mærkes kan dog de Tanglopper (Talitrus locusta Latr.), som grave Huller 

 i Stranden, dog vel især paa mere tør Bund end i dette Bælte, og som 

 man undertiden ser hoppe af Sted i store Sværme, naar man forstyrrer dem 

 paa deres Opholdssted under opdrevet Tang eller strandede Vandmænd, 

 og som synes endnu talrigere end de ere, paa Grund af den store Hurtig- 

 hed, hvormed Bevægelserne foregaa. Paa Sandstrand har jeg desuden 

 samlet Orchestia littorea Mont. og Aphodius inquinatus F. Se for øvrigt Th. 

 Mortensen i Rambusch, 1900, S. 62. 



Det 2det Bælte vil jeg kalde Sandalgernes Formation, selv 

 om disse ikke ere indskrænkede til dette ; her kan de nemlig findes ene 

 om Pladsen. Tilsyneladende har dette Bælte i Regelen slet ingen 

 Plantevækst, men ofte ser man Sandet grønfarvet, i nogle Tilfælde 

 ganske overfladisk, i andre Tilfælde i et Lag tæt under Overfladen. 

 Dette skyldes mærkelige Samfund af Alger, der maa opføres som en 

 egen Formation med mindst to Associationer. Bunden i dette Bælte 

 er altid fugtig, og overskylles ofte af Vandet. Det findes ved alle 

 vore Kyster i smaa Pletter, fra Bornholm til Vesterhavet (se Fig. 32), 

 men i storartet Udstrækning og Tydelighed har jeg kun set det ved 

 Vesterhavet, hvorfor den nærmere Omtale opsættes til et senere Afsnit. 



Det 3die Bælte kan benævnes: De saltyndende (halofile) 

 Blomsterplanters Formation. Efter Sandalgernes Bælte be- 

 gynde Blomsterplanter at optræde; nærmest Havet vokse de ofte paa 

 Sandalgebund, længere borte fra dette vil man ikke træffe denne, og 

 Floraen bestaar alene af Blomsterplanter, da ogsaa Mosser og Laver 

 ere udelukkede, og Svampenes Antal vil være ganske forsvindende, 

 højst er der nogle Snyltesvampe. 



