5. Sandstrandens Plantevækst 



Strandbredder. Hvor Glyceria niaritima og Agrostis alba f. stolonifera 

 udvikle sig paa sandet Strand, er der derfor gerne ret roligt. Det samme 

 gælder for Potentilla anserina, der ^^ 



vokser almindeligt paa Strandbredder 

 med meget forskellig Bund. Dens 

 rødlige Ranker ligge ligesom Jord- 

 bærrets hen over Bunden og slaa 

 Rødder ved Bladfæstene, hvor ogsaa 

 Rosetskud udvikle sig. (Wanning, 

 1884, S. 55). De kunne paa Strand- 

 sand undertiden blive næsten meter- 

 lange. 



I Følge Buchenau forekommer og- 

 saa Ruhus cæsius paa Strand, hvor 

 dens lange Aarsskud skulle ligge ned, 

 trykte op til Jorden; i Pile- og Sand- 

 tidsekrat i Klitterne skal den hæve 

 sig „fodhøjt". Jeg har ikke set den 

 paa egentlig Strand i Danmark, og i 

 alt Fald er den ikke Halofyt. 



For saa vidt Trifolium repens og 

 T. fragiferum forekomme paa Sand- 

 strand, er her Pladsen, hvor de bør 

 nævnes. 



Paa dette Sted kan ogsaa Tag- 

 i'øret {Phragmitis communis) nævnes. 

 Det er en mærkværdig Plante, der 

 optræder ved vore ferske Vande Hge 

 saa godt som ved de brakke eller 

 salte eller inde om Asiens Saltsøer, 

 paa tørlagte men endnu vaade Bunde 

 saa vel som undertiden oppe i Klit- 

 terne, en tyrannisk Plante, der med sine 

 mægtige og rigt grenede underjordiske 

 Stængler og høje tætbladede Skud er- 

 obrer store Strækninger saa at sige 

 for sig alene, navnhg der hvor den 

 befinder sig bedst. Ogsaa paa Sand- 

 stranden kan den optræde og danne 

 tætte Bestande, vel især hvor der er 

 Kildevæld. Desuden optræder den her 

 som anden Steds i ejendommelig Form 

 med overjordiske Udløbere, 

 (Fig. 46). Fra en Tagrørbevoks- 

 ning af sædvanlig Form ser man 

 grønne Skud paa maaske flere 

 Metres Længde strække sig ud 

 over Stranden. Jeg har mange 



Gange maalt Længder paa 5 — 7 m, men Andresen angiver (S. 334) end- 

 ogsaa 10—13 Alen, altsaa hen imod 9 m. Fra Udløberne udgaa oprette 



