gg 5. Sandstrandens Plantevækst 



Skud, som ere 30 — 80 cm høje, og som jeg kun sjældent har set blomstre 

 (se A ved s). 



De udløbende Skud sende ogsaa lavbladbærende Sideskud ned i Jorden 

 (se Fig. B), og Spidserne kunne bore sig ned i denne, undertiden idet de 

 danne store Buer eller Øskener. 



Denne Form af Tagrør er Phragmites communis f. stolonifera G. F. W. 

 Meyer, Den omtales og afbildes af Witirock (BN., 1892) fra en udtørret 

 Sø i Skaane og fra sandet Havstrand ; de længste Udløbere, han kender, vare lim. 

 Schrøter omtaler og afbilder disse „Legehalme" i „Bodenseeforschungen" II, 

 S. 32; de længste, han har niaalt, vare 11 m, men Reissek har ved Wien 

 maalt 15,8 m. Buchenau har maalt Udløbere paa 10 m Længde og der- 

 over. Nærmere omtales de ogsaa af Raimkiær (DBN, S. 577). Jeg har 

 fundet dem foruden flere Steder ved Søer, navnlig lavvandede jydske inde 

 i Landet, ogsaa paa Sandstrand, f. Eks Manø, Fanø, Skive Fjord, Hirtshals 

 Strand (hvorfra ogsaa J. Hartz omtaler den, BT, 24, S. XXXIX). Raunkiær 

 (DBN. 578) har fundet dem ved Esbjerg og i Klitsøer. 



Af andre Græs, der spille en Rolle i dette Bælte, kan nævnes Elymus 

 og Psamma, Triticum repens og Bastarder samt Festuca ruhra f. arenaria, 

 men da de snarest høre til Sandplanter og ikke til Strandplanter, omtales 

 de først nærmere under Klitformationen. 



Af Vedplanter, der kan siges at tilhøre Stranden, fmdes kun Arte- 

 misia maritima, der fortrinsvis vokser paa noget leret Bund, men ogsaa 

 kan findes paa Sandbund. Den er en Halvbusk, idet de nederste Dele af 

 dens Skud overleve Vinteren i større eller mindre Udstrækning, medens de 

 øverste dø. Paa de nederste Dele findes skælklædte Knopper, fra hvilke 

 Foryngelsen foregaar i Foraarstiden. 



Sandmarker ved Stranden. Inden for Sandstranden træffes 

 mange Steder store, flade Sandmarker, hvis Oprindelse kan være for- 

 skellig, idet de i nogle Tilfælde utvivlsomt ere dannede af Moræne- 

 sand og derfor i Regelen ere mere eller mindre stenede, i andre Til- 

 fælde ere hævet Havbund og da ogsaa ere stenede, og i atter andre 

 Tilfælde ere dannede af Flyvesand (og derfor stenfrie). 



Naar denne Bund er i Fred for Havet, vil den dække sig med 

 en mager og lav Vegetation af Tørbunds-Urter, en Sandmarhsflora, 

 i hvillien enkelte Saltbundsplanter kunne findes indblandede paa Grund 

 af Havets Nærhed. Denne Plantevækst er i alt væsentligt lig de 

 graa Klitters, der senere ville blive omtalte, og maa betragtes som 

 hørende til en egen Formation, Sandmarkens, forskellig fra 

 de maritime Sandplanters. 



Et Eksempel paa en saadan Sandmark nær Havet afgiver de 

 Marker, der ligge vest tor Tisvilde Leje, mellem Havet og de 

 gamle, nu beplantede Strandskrænter, og som ere hævet Havbund, 

 et smaastenet, sandet Overdrev. Plantevæksten er overmaade mager 

 og trykket. Jeg har herfra optegnet følgende lille Flora: 



Achillea millefolium; Agrostis vulgaris; Airopsis præcox (danner 



