5. Sandstrandens Plantevækst 97 



Og Sandet i det hele blevet beskyttet saa meget, at Vinden ikke har 

 kunnet blæse det bort. Muligvis er det det Slid paa Sandet, som 

 Sandflugten maa øve paa Bunden, der er virksomst. Det beskyttede 

 Parti har saa tillige beskyttet de i Læsiden liggende Sanddele, hvor- 

 ved den nævnte lille tungeforraede Figur er fremkommen. Sandbunden 

 mellem de mange smaa Forhøjninger er ofte noget. udhulet. 



Fig.49. Sandstrand ved Fanøs Vestkyst (Aug. 1898; Eng. W.l. 



Opdrift. Paa de flade Strandbredder findes altid flere eller færre 

 Genstande opskyllede og opdrevne fra Havet. Man maa kunne be- 

 nævne dem Opdrifts 



Opdriften stammer dels fra de Planter og Dyr, der leve i Havet 

 udenfor, dels fra fjernere Kyster, og den kan være kommet ret lang- 

 vejs fra 2. 



Ved de af vore Kyster, som støde op til et med Bændeltang be- 

 vokset Hav, ville dennes løsrevne Blade og Eodstokke ofte i store 

 Mængder kastes op paa Land og kunne her give Anledning til Tang- 

 muld (»Eve«) med en ejendommelig Varietet af Strandvegetation. Ved 

 Jyllands Vestkyst er der kun lidt af Bændel tang, men paa visse 

 Steder desto mere af Alger (Arter af Fucus, Halidrys, Ascopliyllum, 

 Laminaria, Chorda filum, Ceramium, Rhodomela, Furcellaria, Polysi- 



^ I den tyske Litteratur kaldes det „die Drift", og der tales f. Eks. om „Drift- 

 frlichte", „ Driftsamen ". I den engelske Litteratur haves samme Navn. Kølpin 

 Ravn har (BT., 1895) benyttet Navnet , Drift", men med Citationstegn. Ordet „Op- 

 drift" passer godt som Benævnelse for alt det, der driver op paa Stranden, og det 

 maa kunne anvendes uanset, at det i Fysikken bruges i anden Betydning. 



^ L. Kolderup Rosenvinge har sammenstillet en Liste over et meget stort Antal 

 Alger, som drive op paa Jyllands Vestkyst, og som ikke vokse ved Danmarks 

 Kyster. Se Botan. Tidsskr. Bd. 27. 



Warming: Strandvegetation 7 



