IQO 6- Vegetationen paa Eve 



købing Fjord og JSIissum Fjord fra Havet, og endvidere findes paa Hinds- 

 holm, ved Hofmansgave, Lollands Sj^dkyst osv. (Se ogsaa Ussing, 

 1904, S. 303). 



KAP. 6. VEGETATIONEN PAA EVE 



Opdrift af Tang. Eve. Dens Plantevækst. 



Ved mange af Østersøens og Kattegattets Kj^ster kastes der ved 

 Paalandsstorme iimaadelig store Masser af Bændeltang, i hvilke Blære- 

 tang og andre Alger naturligvis ofte ere indblandede, op paa Stranden 

 og lejre sig her oven paa Sandet eller Stenene, eller mellem disse, 

 naar de ere store. Masserne af Bændeltang blive i Begyndelsen ofte 

 ved Bølgeslaget rullede sammen til lange, pølselignende Former, eller 

 de ophobes til Banker, som kunne være over en Meter høje og have 

 en Bredde af 20—30 m (Fig. 52) ; uordentlige Volde og Bevier ligge 

 ofte parallelt med Stranden og angive forskellige Højvands- og Storm- 

 flodstider. 



Den friske opkastede Tang er selvfølgelig grøn med lyse, gullige 

 Rodstokke, men snart bliver den mørk, brunsort, eller de øverste Dele, 

 der ligge udsatte for Lyset og tørres, blive graalige, og skønt Sønder- 

 delingen og Forraadnelsen gaar langsomt for sig, kan det dog ende 

 med, at der dannes en blød, af smaa Bladstumper bestaaende Masse, 

 en Slags »Tangmuld« eller Tørvejord (»Eve« eller »Evje« kaldes den 

 paa sydfynske Øer), der i fugtig Tilstand er blød, næsten dyndet, men 

 kan blive meget fast og sej; naar da Bølgerne skylle ind mod disse 

 Masser, kunne de brydes ned og komme til at staa med ganske lod- 

 rette, meterhøje Sider ud mod Havet. Billedet (Fig. 53) viser dette ; 

 det er Stranden paa Besser Bev med en af de for Samsø-Langeland- 

 Linien karakteristiske pulformede Bakker (»Lille Pulle«) i Baggrunden; 

 alt hvad der ses paa det meste af Billedet er Eve-Bund, der ud mod 

 Havet er uregelmæssig bugtet og takket med smaa Pynter og Vige, 

 og hvis Bredder staa stejle, henved 1 m høje. Massen var her dannet 

 af smaat hakkede Bladstumper, øverst tør og graa, indvendig fugtig 

 og mørk; smaa Bladstumper laa i Mængde som en Vælling og skvul- 

 pede i Vandet udenfor. 



Nogle Steder ere disse Tangmasser i Tidens Løb blevne saa faste, 

 at der er fremkommen en Slags brunsort Tørv, saa sej, at en Spade 

 vanskelig gennembryder den. Paa Langeland og Øerne s. f. Fyen 

 findes flere Steder saadanne Tørvedannelser; Overfladen af f. Eks. de 

 smaa Øer Kamsø og Egholm i Lindelse Nor paa Langeland og af 



