124 8. Sandvaderne 



somt Sandvader, fordi der, som anført ovenfor, paa de allerfleste 

 Steder er for uroligt i Havet til, at de noget finere Dele kunne bund- 

 fældes. De findes ikke blot vest for Øerne og- mellem disse, men og- 

 saa i Vadehavet øst for dem, som flere Steder stadig har Sandtil- 

 førsel ved Sandflugt og Strøm. Ogsaa i Ringkøbing Fjord har Sand- 

 flugt fyldt op i Havet og gjort Begyndelsen til en værdifuld Land- 

 vinding (Rambusch, S. 14). 



Aldeles vandrette og uafbrudt sammenhængende ere Vaderne ikke; 

 man ser det, naar Vandet falder, idet det blinkende Vand da bliver 

 staaende længere paa et Sted end paa et andet, og man ser ved la- 

 veste Ebbe, at uregelmæssige, bredere og smallere, ganske lavvandede 

 indtil mange Metre dybe Render bugte sig gennem dem og danne et 

 Slags rigt grenet Flodsystem, hvad Kortet S. 113 til Dels viser for 

 de størres Vedkommende; disse Render kaldes »Loer«, paa Tysk 

 »Prieler«^ De dybere af dem ere Vadehavets, med Koste afmærkede 

 Sejlløb, hvor i Ebbetiden Sæler og Springere kan ses at tumle sig 

 (Grove); gennem dem er det, at Vandet strømmer ud og ind, og fra 

 dem kan man, naar Floden kommer, se Vandet pludselig stige op og 

 brede sig ud over Fladerne, dækkende dem i faa Timer med et 

 maaske flere Fod højt Vandspejl, — en Fare for dem, der i Ebbe- 

 tiden færdes paa Vaderne og ere ukendte med Forholdene. Den Fart, 

 med hvilken Vandet strømmer gennem disse Render, er naturligvis 

 meget forskellig og afhængig bl. a. af deres Dybde; men selv ved 

 Nordbys Havn kan man se Vandet løbe ud. naar det ebber, som om 

 det var en stærkt strømmende Flod, med en Fart af flere Sømil i 

 Timen og med mange Strømhvirvler. (Om Formerne af Loernes Kanter 

 se Grove, 1857, S. 159). 



Strøm og Vind forandre uafladelig disse Flodsystemers Beliggenhed; 

 gamle Render tilsandes og nye Baner aabnes, — et Forhold, der gør 

 Sejladsen yderst vanskelig i dette Hav, som strækker sig fra Blaa- 

 vandshuk til ned forbi Hollands Kyster 2. Efter Grove (1. c. S. 168) 



^ Det danske Navn er „Lo" (se Ramhusch 1. c), et Ord, vi have bl. a. i Tærskelo; 

 det findes ogsaa paa Kortene over Fanø S. 113 og S. 114 som Betegnelse for flere 

 Sejlløb. „Priele" er den almindelige tyske Benævnelse. Efter Kohl (III, S. 99, 226) 

 have Loerne mange andre Benævnelser efter deres Størrelse: „Flethen" osv. De 

 kaldes ogsaa „Gatten", et Ord, som vi i Dansk have i Navnet „Kattegat". Rewentlow 

 kalder dem „Søgatte" (8.45), og efter samme kaldes de ogsaa „Dyb" („Listerdyb", 

 „Graadyb" o. fl.; se Kortet S. 113) eller „Lejer". 



2 Ved Nordenden af Sild (List) var der i det 17de Aarhmidrede en Havn, Konge- 

 havnen, hvor danske og hollandske Krigsflaader have ligget for Anker. Dankwerth 

 skriver 1652: „Das Merkwiirdigste an dieser Insel ist der schone Meerhafen bei List. 

 Es wird zwischen der Elbe und dem Skagen kein tiefer und bequemer Hafen an 

 der Westsee gefunden". Nu er den tilsandet. — Eiderstedt var i gamle Dage 3 Øer, 

 som nu ved Tilsanding og Tilshkning ere voksede sammen {Forchhammer, 1841). 



