s. Sandvaderne 131 



Utvivlsomt navnlig Corophiumvaderne^ Naar Vandet falder og Va- 

 derne tørlægges, kan man ofte se talrige Fugle, som følge det vigende 

 Vand og iiske paa den lige tørlagte Bund; man ser da Vadefuglene 

 stikke de lange tynde Næb ned i Bunden for at fange Slikkrebsene; 

 Grove skriver endog om Vaderne: »Jorden og Luften og Vandet ere 

 mere opfyldte med levende Væsener end noget andet Sted, jeg før 

 har betraadt" (1. c, S. 154); jvfr. ogsaa hans Udtalelse ovenfor (S. 110). 

 Dette maa mest gælde Slikkrebs- Vaderne. 



Paa Corophium-Vaderne findes ogsaa mange andre Dyr, navnlig 

 de samme som nævntes fra Sandvaderne; de to Rør paa Fig. 68, som 

 ikke ere lukkede at smaa Slikklumper, ere saaledes Rørene af den 

 lange Børsteorm Nereis diversicolor. Af de mikroskopisk smaa Or- 

 ganismer er der nogle, som lyse om Natten, formodentlig Peridineer 

 (Ceratium tripos) og Noctiluca miliaris. Grove skriver, at Vaderne 

 undertiden »fosforescere i høj Grad, naar man om Natten gaar over 

 dem« (rimeligvis paa Grund af det strandede Plankton). 



Plantelivet paa Corophium- Vadernes inderste Dele er allerede 

 en hel Del rigere end paa Sandormevaderne, thi her optræde allerede 

 Sandalgerne, der nærmere skulle omtales i 9de Afsnit. Overfladen i 

 disse Vader er ogsaa af en noget anden Beskaffenhed end i de rene 

 Sandormevader, den er mere lerholdig og slimet; Grove skriver endog, 

 at den kan være saa »slimet, at man ikke med nok saa meget Vand 

 kan skylle Leret fra Dyrene gennem det groveste Bobinet uden at 

 rive dem itu«. Sagen er den, at Sandoverfladen her bliver dækket 

 af et Lag »Slik«, der væsentlig opsamles af Krebsene, hvorfor 

 Navnet »Slikkrebs« synes meget passende. 



De eneste, der synes at have anstillet Betragtninger og gjort Un- 

 dersøgelser over Sandormenes og Slikkrebsenes Betydning for vore 

 Vesterhavskyster i geologisk Henseende, ere Grove og C. Wesenberg- 

 Lund, den sidste nærmest efter Iagttagelser paa Fanø og paa Tipper- 

 halvøen. 



Man har sammenlignet Sandormenes geologiske Virksomhed med 

 Regnormenes, der paa lignende Maade leve i lodrette (men ikke 

 U-formede Rør) og anbringe deres Ekskrementhobe oven over Jorden, og 

 det kan anføres, at L. Kolderup Rosenvinge (1894) har iagttaget, at lige- 

 som Regnormene »hyppe» Skovbundsplanterne, efter P. E. Muller (1890, 

 1894), saaledes kunne Sandormene ogsaa hj^ppe Bændeltangens Rod- 



^ Halligernes Overfladet- skal paa sine Steder være dækket med Fuglereder 

 uden Mellemrum, saa at de rugende Fugle berøre hverandre (ife«/«, S. 748). Ogsaa 

 paa Tipperne kunne Fuglerederne ligge tæt. Om Fuglelivet paa Tipperne se Bam- 

 busch (Rambusch, 1900). 



9* 



