134 9- Sandalgerne 



KAP. 9. SANDALGERNE 



Sandalgernes Samlag. Grønalgerne. Blaagrønalgerne. De store Sandflader og Høj- 

 sande ved Vesterhavet. Algefloraen. Sandalgernes geologiske Betydning. Samlag 

 af Svovljern-Bakterier. Dyreverdenen paa Sandene. 



Fra Havbunden og Vaderne med deres Sandorme og Slikkrebs 

 stige vi umærkeligt til et lidt højere Niveau, til det Bælte af Stran- 

 den, der i længere Tid ligger over Vandet, men dog meget ofte, i alt 

 Fald ved Springfloder eller andet Højvande, overskylles af dette, og 

 paa hvilket endnu ingen Vegetation af Blomsterpanter kommer til 

 Udvikling. Ved vore fleste Kyster er dette Bælte meget smalt, lader 

 sig mangen Gang næppe paavise; men ved Vesterhavets Kyster se 

 vi det udviklet i forbausende Udstrækning og Tydelighed, saa at man 

 ikke kan tvivle om, at der virkelig er Grund til at tale om et Bælte, 

 der er lige forskelligt fra Vadernes og fra det højere liggende, de 

 saltyndende Blomsterplanters. Medens Sandvaderne, som alt omtalt, 

 ere meget plantetomme, optræder der her en højst karakteristisk 

 Plantevækst, som jeg benævner Sandalgernes Formation. Ganske 

 vist kunne vi se den samme Vegetation paa den ene Side gaa ud paa 

 Corophiumvaderne, der daglig overskylles af Floden, og paa den anden 

 Side ogsaa optræde i det næste Bælte, Kvellerbæltet, men der er dog 

 et tydeligt Bælte, hvor der hverken trives Slikkrebs eller Kveller, 

 og som kan have en Bredde, der maa regnes i Hundreder af 

 Metre. Til Trods for denne Udstrækning og til Trods for, at der er 

 Steder, hvor det Maaneder igennem ikke overskylles, maa man dog 

 kunne betragte det som en Del af Æstuariet eller Fjæren. Hvad det 

 kommer an paa for denne Vegetations Udvikling er aabenbart en vis 

 Fugtighed i Sandbunden, der paa de højere liggende Dele af Bæltet 

 naaes derved, at Grundvandet staar nær Overfladen, saa at Sandet 

 lige til denne bliver fugtigt og bindes sammen. 



I dette vaade Sand leve mange mikroskopiske Alger, som ved 

 deres store Mængde i visse Tilfælde give Sandet en egen Farve, og 

 som for en Dels Vedkommende spille en meget vigtig Rolle ved, lig. 

 Slikkrebsene, at binde Sandet sammen og forberede en Vegetation af 

 Blomsterplanter. 



Sandal geformationen optræder med flere forskellige Samlag (As- 

 sociationer), som kunne samles i to Grupper: 



a) Grønalgernes, med mindst to Associationer, og 



b) Blaagrønalgernes. 



Hertil slutter sig i det mindste endnu en tredie Gruppe af Mikrob- 

 Samfund, nemlig 



c) Svovljern-Bakteriernes. 



