146 ^- Sandalgerne 



Havet, c. 900 Tdr. Land stort. Han skriver herom: »Paa de Enge 

 ved Hofmansgave, som ere blevne til ved Inddæmninger fra Havet, 

 finder man overalt, at Græsskorpen hviler paa en Stribe af Dynd, 

 som er dannet af forraadnende Konferver . . . Jeg- har haft Lejlighed 

 til at gøre en mærkelig Iagttagelse ved en ny Art, som staar tegnet 

 i Flora Danica t. 1485 og er beskreven under Navn af Conferva 

 chthonoplasfes« (o: Jorddanneren). »Denne forhøjer aarligen Havets 

 Bund paa det Sted, hvor den vokser, thi dens fine, slimede Traade 

 tilbageholde Sandet, som ved Ebbe og Flod bringes hen over Grunden, 

 og da Traadenes øvre Endespidser stedse forlænges og vokse frem 

 over det sidst tilsatte Sandlag, og Planternes nederste Del bliver til 

 Dynd, fremkommer derved afvekslende Lag af Dynd og Sand. Paa 

 denne Maade er i Odense-Fjord dannet en liden Grund, hvis Over- 

 flade om Sommeren er saa glat af Konfervernes Traade, at man er 

 udsat for at falde ved hvert Skridt, man gør paa Grunden.« Senere 

 (1825) tilføjes: »Siden denne Afhandling blev skreven (1817) har 

 Grunden hævet sig saa meget over Vandets daglige Højde, at den 

 nu er bevokset med en stor Mængde cæspites (Tuer) af Glyceria 

 maritima, . . . blandt dem ere ogsaa Salicornia herbacea og Spergularia 

 fremkomne i Mængde.« 



Denne Art, der nu kaldes Microcoleus chthonoplastes (Hofman Bang) 

 Thuret, omtales og afbildes godt i Gomonts „Monographie des Oscillariées" 

 i Ann. d. se, 7 Ser., XV, pi. XIV; se ogsaa Schmidt i Botan. Tidsskr. 2 2, 

 S. 332. Den er vidt udbredt i Europa, Asien og Amerika, og kan findes i 

 Saliner med meget salt Havvand (se Cavara, Botan. Centralbl. 89, 619). 

 Gomont siger om den: „den er en stadig Følgesvend af en anden Blaagrøn- 

 alge, Lyngbya æstuarii", og „den dækker ogsaa alene vidtstrakte Flader paa 

 dyndede eller sandede Kyster. Den spiller en overmaade nyttig Rolle ved 

 Udnyttelsen af Saltsumpe, idet den dækker Bunden af Bassinerne med et 

 tæt Filt, som gør, at man kan fjerne Saltkrystallerne uden at faa Indblan- 

 ding af Mudder. Den danner forskellig farvede Lag [ — se Hofman Bangs 

 farvelagte Billede — ] med en undertiden betydelig Tykkelse, af hvilke de 

 øverste, de eneste der ere levende, kunne trækkes af i store Flader og rul- 

 les som Klædestykker. Denne Plante fortjener da fuldstændig Navn af 

 „ chthonoplastes " (Jorddanner) " . 



I Hofman Bangs Fremstilling tales nærmest om tilskyllet Sand, 

 men den trives lige saa godt i Vand. hvor der tilføres Slik og Dynd, 

 og fastbinder ogsaa dette, hvad nærmere omtales senere. Mellem 

 Sandalgebund og Slikbund er der ingen skarp Grænse. 



I 1841 besøgte A. S. Ørsted (1. c, S. 561) den ved Algernes Virk- 

 somhed nydannede Holm, Trindelen, ved Hofmansgave; den var da 

 græsklædt, var 434 Alen i Omkreds og ragede »ved sædvanlig Flod« 

 IV2 Fod op over Vandfladen, Han omtaler, hvorledes det er de blaa- 

 grønne Alger (»Oscillatorierne«), der i H. t. Mængde og Masse ere 



