9. Sandalgerne 147 



de mest fremtrædende. Foruden OsciUatoria chthonoplastes fremhæver 

 han Lynghya glutinosa. Ag., Lyngbya ferrnginea Ag., med en ny 

 Varietet, gelatinosa, fremdeles de nye Arter Vaginaria fnsca og Spi- 

 rtdina suhsalsa. Algerne danne, skriver han, et »grønt, slimet Over- 

 træk«, som vedbliver at vokse udad, indtil Bunden har naaet en 

 vis Højde; efter dem indfinder sig først Salicornia herhacea, senere 

 Glyceria distans [snarest G. maritima], Agros fis alba f. stolonifera, 

 Spergnlaria marina og Juncus compressus [vel J. Ger ar di], hvilke 

 væsentlig dannede Holmens Vegetation. Af Algedækket kan man, 

 siger han, med Lethed løsne alenlange Skorper. Algelaget veksler 

 med »rosenrøde« Lag, frembragte af en Purpursvovlbakterie, y>Ery- 

 throconis littoralis Ørsted« (nu: Merismopediay. 



Ogsaa Vanpell har aabenbart bemærket Sandalge Samfundet; han 

 skrev nemlig (1855,8.272), at paa Vesterhavs- Vaderne fiudes Enfero- 

 morpha, OsciUatoria og Diatoméer. I nyeste Tid omtaler Reinke 

 (1903) Forekomsten af Alger i Sand ved Kieler Fjord, men om det 

 er Blaagrøn-Algernes eller Chlamydonadernes Samlag kan ikke ses. 

 Han omtaler særlig den nye Art Anacystis Reinboldi. Han har 

 aabenbart ikke faaet Øje for Blaagrønalgernes store Betydning for 

 Sandfladernes Dannelse og for Marsklands Udvikling, og naar han 

 gentagne Gange taler om »lerblandet« eller »slikholdigt« Sand eller 

 om leret Bund, synes det mig rimeligst, at der egentlig nærmest maa 

 være Tale om Bund med Blaagrønalger. Jeg blev først 1893 op- 

 mærksom paa Sandalgerne ^. 



Hvad Forekomsten af Sandalge-Samfundene angaar, maa endnu 

 fremhæves, at Blaagrønalgerne ikke blot forekomme paa den længere 

 Tid tørlagte Højsande-Bund, men ogsaa paa Vaderne, i alt Fald nær- 

 mest Land, paa Bund, hvor Corophier trives fortrinligt og hvor man 

 ser Sporene af Littorina'ers Færden paa Overfladen, og endvidere, at 

 de her kunne danne Lag paa Overfladen, samt at de gaa ind i de salt- 

 yndende Blomsterplanters Bælte. 



> Om Dyrelivet paa flade Strande, der periodisk dækl^es med Vand, skriver 

 Ørsted samme Steds: „Vil man i een Sætning søge at udtale det Gharakteristiske 

 ved den Dyreverden, som beboer flade Strandbredde (som afvekslende dækkes med 

 Vand og til andre Tider ganske ere blottede for samme) ... da tror jeg, at det er 

 det, at næsten alle de Dyr, som findes her, ere saadanne, som af Naturen ere 

 gjorte skikkede til at kunne trække sig tilbage ned i det vaade og bløde Sand, 

 naar Vandet viger bort". Af Dyr nævner han Corophium, Nereis diversicolor, 

 Mya arenaria, Amphicora Sabella, fremdeles Rør af Spio, dannede af Sand, og „Stampe- 

 ormen", hvormed vel menes Sandormen. 



^ Sandalge- Vegetationen er omtalt i Warmings Ekskursionsberetninger fra Fanø 

 og Blaavand (1893, S. 66 og 81), fra Skagen (1896, S. 71), fra Fanø og Blaavand (1899, 

 S. 73); i Warming, Wesenberg-Lund og flere's , Bidrag til Vadernes, Sandenes og 

 Marskens Naturhistorie" (1904). Endvidere af Th. Mortensen (se Rambusch). 



10* 



