148 9. Sandalgerne 



Bakterie- Sam fund. Der er utvivlsomt mange Bakterier i Hav- 

 bunden mellem Sandet; men der vides meget lidt om dem. I Prøver 

 af Blaagrønalgernes Lag er der fundet Beggiatoa'er ; men der er na- 

 turligvis mange andre, hvis Virksomhed maaske er betydelig. Om en 

 lille Gruppe af Bakterier vides dog lidt, nemlig om 



C. Svovljern-Bakterierne. 



Under Sandalgelaget følger undertiden ikke Sand med sædvanlig 

 Farve, men »sort Sand«. Det er yderst almindeligt, at Sandet ved 

 vore Kyster lige under en Overflade, der har den almindelige Sand- 

 farve, er ganske dybt blaasort eller dog mere eller mindre graafarvet. 

 Dette sortfarvede Sand kan optræde i betydelig Mægtighed og naa 

 dybt ned i Bunden; tages det op og lægges hen udsat for Luft og 

 Lys, forsvinder snart den sorte Tone, og det antager Sandets almin- 

 delige; først affarves de Dele, der er lettest tilgængelige for Luften, 

 senere de indre. Det er da ganske naturligt, at man ikke ser sort 

 Sand paa Overfladen af Vaderne eller paa Højsandene, men først dy- 

 bere nede. Det som frembringer den sorte Farve, er ikke organiske 

 Bestanddele, hvad der maatte ligge nær at tro, men Svovljern, der 

 opstaar ved Reduktion af Havets svovlsure Salte i jernholdigt Sand. 

 Bcyerinck og Van Delden have 1895 og 1903 paavist, at herved spille 

 an aerobe Bakterier en Rolle, specielt Microspira æstuarii for Va- 

 dernes Vedkommende ved Hollands Kyst. 



Efter BeyerincJc er det en almindelig Sag, at Svovljern dannes 

 overalt ved Kyster, der skiftevis ere tørre og oversvømmede, saavel 

 som i Søers, Dammes og Floders Mudder, og det er en livlig anaerob 

 Spiril (Microspira desulf uricans) , der besørger Sulfatreduktionen; 

 men ved Hollands Æstuarier er det M. æstuarii. Denne findes ogsaa 

 hos os (efter Brusendorff; se Warming, 1904, S.42). Vi har altsaa 

 her endnu et til Sand knyttet Mikrobsamfund foruden de allerede 

 nævnte Algesamfund. 



Det sorte Sand findes ret uregelmæssigt fordelt ved Kysterne, 

 baade i forskellig Dybde og pletvis i vandret Udstrækning. 



Eksempelvis kan følgende Profiler anføres. Paa Søren Jessens Sande, 

 8. Maj: Under Algelaget 1) 4 — 6 mm Sand, som var lidt rødbrmit, derpaa 

 2) 2 cm sort Sand, som langsomt tabte sig nedefter og gennem graaligt 

 Sand gik over i Sand med sædvanlig Farve. Et andet Sted, samme Lo- 

 kalitet, fandtes under et næsten 5 mm tykt Algelag straks et 2 — 3 cm tykt, 

 sortagtig Sandlag, der nedad gik over i graat Sand. Et tredje Sted var der 

 under et 3 mm tykt Saudalgelag et omtrent 1 mm tykt, rødbrunt Sandlag; 

 derunder 3 — 4 mm graasort Sand, og derunder 2 cm mørkegraat Sand, 

 der nedadtil jævnt gik over i almindeligt Sand. 



Paa Rømø fandt jeg i Juli følgende Profder. Under Sandalgelaget et 

 stærkt rødbrunt Lag, 2 mm tykt; derunder et mindre stærkt brunt Lag, 



