9. Sandalgerne 151 



Foraden de nævnte Dyr finder .man ogsaa en Mængde Fluepupper og 

 Fluelarver. Fluer af Arten Scafella æstuans findes ofte i Mængde paa 

 smaa, oprodede Pletter; det er dem, der have oprodet Sandet, idet de bore 

 Hoved og Forkrop ned i det, hvor de rimeligvis søge Næring. Endelig findes 

 der ogsaa ikke faa, men meget smaa Snyltehvepse i Billegangene. 



Hele dette lille Insektsamfund lever utvivlsomt i sidste histans af det 

 mikroskopiske Dyre- og Planteliv i Sandalgebæltet. Af Dyr er der en Mængde 

 Rundorme (Nematoder), men Krebsdyr synes ganske al mangle. (Nærmere 

 Wesenberg-Lund, 1904, S. 40). 



Da Wesenherg-Lund og jeg i December Maaned (1903) besøgte Sand- 

 algebæltet og Vaderne paa Fanø, fandt vi Bunden haardfrossen indtil c. 10 em 

 Dybde. Algerne og Diatoméerne vare ganske levende, hvad der viste sig 

 bl. a. ved deres Bevægelser, da Bunden optøedes ; ogsaa Nematoderne fandtes 

 levende, men hisekterne vare forsvundne. Da dette Bælte i Vintermaanederne 

 ofte maaske gennem lange Tider staar under Vand, vil det til disse Tider 

 næppe egne sig til Opholdssted for Dyr, der maa leve i Luften; hisekterne 

 ere da formodentlig vandrede ind til Klitterne og overvintre i dem. 



Det er naturligt, at Insekterne ved Dannelsen af de løse Sand- 

 hobe oven paa Sandalgebunden ville fremme Sandflugt, og vi have og- 

 saa direkte Iagttagelse af, at Sandhobene i stærk Blæst feres bort. 

 Men nogen større Betydning ra. H. t. Sandflugtens Fremkomst kunne 

 de ikke have. Hovedmængden af det Sand, der ved Paalands-Storme 

 blæser hen over Højsandene, kommer fra de Sand-Strandvolde, som 

 Bølgerne have opkastet paa Havstokken. 



Som Eksempel paa Fordelingen af Sandalgebæltet og de andre 

 Bælter vil jeg henvise til Juvre Sande paa Rømø. Længst mod 

 Vest, hvor Havet jævnlig gaar op, og hvor man træffer Bølgeribber 

 og mange Dyrespor i Sandet, traf jeg Corophium, men ingen Sand- 

 orme; om de ere længere ude, ved jeg ikke. En grønlig Tone hist 

 og her syntes at antyde Algernes Nærværelse. Inden for dette Bælte 

 fulgte den jævne Sandbund med tydelige Algepletter, men uden Bledier; 

 rimeligvis gaar Havet for ofte op paa denne Bund, til at disse Dyr 

 kunne trives der. Derefter kom Sandalgebund typisk og med talløse 

 Blediehobe, og dette varede ved over næsten hele Sandens Udstræk- 

 ning (c. 1 km). Længere mod Øst optraadte Kveller og isolerede Tuer 

 af Strand-Kvik (Triticum junceum), og endnu længere mod Øst har 

 der dannet sig Klitter, hvorom senere. — Det første Bælte af Blom- 

 sterplanter, som vi her og ligeledes anden Steds træffe paa, dannes af 

 Kveller (Salicornia herhacea). Dette omtales i det næste Kapitel. 



