11. Sandmarsk 161 



viklet oven paa Sandbunden. Den Bund, paa hvilken denne Udvikling 

 foregaar, kan være en Højsande, Sandvade eller en Coropliium-Vade. 

 De Græsser, der ere virksomst ved Sandbindingen ere følgende: 

 Strand-Kvik ( Triticum juncemn L.), A n d'e 1 g r æ s ( Glyceria maritima 

 (Huds.) M. & K.) og Kryb-Hvene eller Fioringræs {Agrostis alba L. 

 f.stolonifera); en ringere Rolle spiller Rød S-vingel {Festuca nibrali.). 



Strandkvik [Triticum junceum L.) omtaltes og afbildedes oven- 

 for. Den vokser undertiden, som Fig. 38 (S. 75) viser, i store, svagt 

 hvælvede Pletter S næsten hele Marker, og dens Blade hæve sig oftest 

 vel 12 — 15{— 25) cm over Bunden, Blomsterstandene en Del højere. 

 Dens Blade og Skud staa ret spredt paa Grund af den tidligere om- 

 talte Voksemaade, og kunne samle en Del Sand, der kan blive Grund- 

 lag for en Klit, ofte, som navnlig fremhævet af Reinke, for en Hjælme- 

 vegetation. Dette skal nærmere omtales under Klitvegetationen. 



Strandkvik er almindeligere ved Vesterhavet, hvor den ogsaa er 

 selvstændig klitdannende, end ved vore østligere Kyster. Grdbner 

 skriver, at i Pommern, især i de østlige Dele, i Øst- og Vestpreussen, 

 har den ikke klitdannende Betydning som anden Steds. 



Andelgræsset {Glyceria maritima (Huds.) M. & K., Festuca tha- 

 lassica Kunth)^, Jeg har tidligere omtalt dets Voksemaade (1890, 

 S. 219). Hvor det vokser i enlige Eksemplarer, danner det lave og 

 flade Puder, fra hvis Midte de kun 5—6 cm høje, ganske smalle, 

 stive Blade stige mere eller mindre lige op og undertiden filtres 

 mere eller mindre ind i hverandre (det er formodentlig derfor, at Be- 

 boerne tale om »Krølandeh); i Tuens Midte vil man ogsaa finde de 

 10 — 15 cm høje Blomsterstande. Fra Tuens Omkreds udgaa lange, 

 ofte rødstænglede Udløbere til alle Sider (Fig. 86); de ligge plat ned o ven 

 paa Jorden, og de toradede Blade ligge ligeledes undertiden plat ned 

 paa denne eller krumme sig lidt opad (Fig. 85, A). Enderne af Ud- 

 løberne krumme sig ogsaa altid lidt opad. De kunne blive ^A — 1 m 

 lange, men ere dog oftest meget kortere. De fieste, som man under- 

 søger i Sommertiden, ligge ganske løst, uden at være fæstede ved 

 Rødder, men enkelte kunne dog allerede i August have saadanne i 

 deres nedre Del. Heller ikke ere de i Regelen grenede; men hen 

 paa Høsten og Efteraaret udvikles der korte Sideskud i Bladakslerne, 



^ Reinke kalder i Modsætning til „Klitter" (Diinen) saadanne Pletter for „Sand- 

 polster", hvad vi kunne gengive ved „Sandpuder" (1903 B, S. 44). Coivles har „Klit- 

 Embryoner" (Botan. Gazette, 27, 1899). 



2 Navnet udtales i Vestjylland „An' nel". I Holland skal Planten sædvanlig 

 kaldes Kveller [Meyn, S. 715). 



Warming: Strandvegetation H 



