178 11- Sandmarsk 



Sandvader og- efterfølgende Opsamling ved Planternes Hjælp af Slik 

 eller Dynd fra Fjordens Bund. De store g'ronne Engflader, som nu 

 ere dannede, overskylles, i alt Fald om Vinteren, af Fjordens ferske 

 eller svagt saltholdige Vand, men Sand føres ogsaa ind over dem, 



Fig. 95. Fra Tipper-Engene (Jnni 1904); de lysere og lavere Dele af Engenere dannede af Krybhvene, 



(Agrostis alba f. stolonifera), de mørkere af Harril (Juncus Gerardi) og Rød Svingel (Festuca rubra) 



Højdeforskellene mellem disse forskellige Samlag ere meget ringe. (Fot. af E. W.). 



enten opskyllet af Vandet, eller ved Vinden blæst hid fra Klitterne. 

 Landet vokser paa Østsiden, hvor der og-saa er store Corophium- Vader, 

 og Engene grundlægges ved Andel ligesom de egentlige Marskenge; 

 men efterhaanden som Bunden højnes ved Tilslikning og Tilsanding, 

 bliver Harril den herskende Plante, og i de af denne dannede 

 mørkegrønne eller i dens Frugttid grønbrune Græsflader ses der lyse- 

 grønne, lidt lavere Pletter, hvor Krybhvene dominerer over alle 

 andre Arter, idet den fylder hele Terrænet med sine sammenflltrede 

 Udløbere (Fig. 95). Foruden disse to Græsarter, der danne Hoved- 

 massen af Plantevæksten paa Tipperengene, optræde ogsaa bl. a. 

 Rød Svingel (paa højere Niveau), Strand- Asters, Leontodon auctum- 

 nalis, Odontitis rubra, Trifolium repens og fragiferum, Potentilla 

 anserina og andre af de fra Fanøs Grønning nævnte Arter; det 

 er ganske den samme Vegetation, som ses paa Manø, Rømø og 

 andre Steder ved Vestkysten. Om Plantevækstens Forskellighed 



