130 11- Sandmarsk 



saas saadanne, som vare 1—2 m i Tværmaal og ^l^—^ls m høje. Nu 

 bliver Dækket tættere, en og anden lysgrøn Krybhvene ind- 

 finder sig, og til sidst danner denne Art en ret sluttet, noget tuet 

 Bevoksning med de sammenknebne, brunlige Stande ragende 10—15 cm 

 højere op, Saadanne Hvenemarker er der mange af; deres Bund er 

 sandet, og mellem dem findes en Del andre Planter, der dog ikke 

 ændre Markens Karakter, nemlig følgende: Juncus Gerardi; Festiica 

 rubra; Plantago maritima; Odontitis rubra (f. serotina); Spergularia 

 salina; Sagina nodosa og S. maritima; Honckenya peploides; Poten- 

 tilla anserina; Trifolium fragiferum; Triglochin maritimum ; Leontodon 

 auctumnalis; Glaux maritima; Erythræa littoralis; hist og her findes 

 Carexflava; desuden Armeria vulgaris, undertiden LathjTUS maritimns. 

 nedliggende og med smalle Smaablade. Paa nogle Steder dominerer 

 Harril, og den kan ogsaa i Blanding med Krybhvene danne en 

 jævn Vegetation paa 15 — 20 cm Højde. 



Der kan i Hvenemarkerne være ret nøgne Pletter, hvor Vege- 

 tationen er lav, trykket og nedliggende ; her findes mange Dværgindivider 

 af Odontitis, Plantago maritima, Erythræa littoralis (blomstrende 

 Planter paa IV2— 2 cm Højde), Kimplanter af Hindeknæ, Siv 0. a. 

 Vandet fandtes her i August i 35 cm Dybde. 



Ved den gamle Aggerkanal, af hvilken der endnu er nogle Rester, 

 synes Bunden mere slikblandet, og Græsmarken er mere Andel- og 

 Harrilvegetation. Her fandtes en paa Vestkysten meget sjælden Star, 

 Carex extensa. Tæt ved Agger findes lignende, mere typiske Strand- 

 enge med Andel, Triglochin maritimum. Strandvejbred, Hindeknæ, 

 Kveller osv. Ganske tilsvarende, gode Marskenge findes ogsaa syd 

 for Thyborøn Kanal, ved Harboøre. Overfladen af Bunden er et sejt, 

 mørkt Pilt af Planterødder og Rodstokke, der er indtil 12 cm tyk, 

 mange Steder mindre, og derunder følger mørkt Sand. Det øverste, 

 c. 6 cm. tykke Lag af denne Mor skrælles ofte af og bruges som 

 Møntørv. Disse saaledes fremkomne Lavninger dække sig i mange 

 Tilfælde først og fremmest med lav, tæt, næsten blodrød Kveller og 

 med et brunligt Algeovertræk; andre Salturter indfinde sig ogsaa. 

 Andel- og Harrilengen slaaes til Hø; Hvenemarkerne derimod ikke; 

 disse bruges ved Agger efter Sigende kun til Faaregræsning, maaske 

 fordi de hovedsagelig dannes af den stivbladede Varietet. 



Et Eksempel paa en aabenbart gammel Strandeng med høj og tæt 

 Plantevækst, men hvis Underlag er Sand. findes ved Astrup ved 

 Skive Fjord. Den er maaske en gammel Sandmarsk med vist 

 kun meget lidt Ler; i o. 40—50 cm. Dybde træfi'es Sandbund, og 

 Sandgravning finder Sted i den. Bunden oven over er sortebrun, 

 tørveagtig og de øvei'ste 10 cm er et Filt af Planterødder. Hoved- 



