11. Sandmarsk 181 



massen af Plantevæksten er smalbladede, græsagtige Planter, navnlig 

 Harril, der naar 20— 25 cm Højde. Lidet højere end dennes mørke- 

 brune Stande hæve sig Blomsterstandene af Kryb-Hvene, Rød Svingel 

 og Trehage. Paa enkelte Steder er der talrige, golde, knæhøje Skud 

 af Tagrør. I det nævnte Dække findes indstroet følgende: Potentilla 

 anserina, Odontitis rubra, Leontodon auctumnalis, Glaux maritima i 

 stor Mængde, Plantago maritima, Alectorolophus major, Poa pratensis, 

 Trifolium fragiferum og Tr. repens, Aster tripolium, samt paa mere 

 aabne og lave Pletter : Spergularia-Arterne, Atriplex hastata o. a. Arter, 

 Suæda maritima, Salicornia herbacea. I Harrilengen ere nogle lidt 

 højere Pletter væsentlig dannede af Rød Svingel næsten uden 

 Harril, men med mange af de andre Arter, og her er kun de øverste 

 10 cm af Bunden moragtig; derunder følger en lysere brun og sandet 

 Bund. Andre, lavere Strækninger ere væsentlig Asters-Eng, idet 

 der i Harril-Engen er saa mange Strand-Asters, at de i Blomstrings- 

 tiden give Bunden Farve; forøvrigt Kryb-Hvene, Mælder, Strand- 

 Vejbred o. a. 



Strandengen gaar længere fra Havet over i Ferskvandseng eller 

 i en almindelig Græsmark, til Dels med Lyng og Ene. Den sidste 

 Vegetation bestaar især af følgende : Agrostis vulgaris, Anthoxanthum 

 odoratum, Holcus, Nardus, Cynosurus, Trifolium pratense og repens, 

 Lotus corniculatus , Stellaria graminea, Cerastium vulgatum, Hypo- 

 chæris radicata, Ranunculus acer. Bellis perennis, Juncus conglo- 

 meratus, og paa endnu højere Niveau af Hedelyng, Klokkelyng, Pors, 

 Graaris, Ene, Vicia cracca og fl. 



Ovenfor omtaltes den Maade, hvorpaa Sandmarsken ved Uggerby 

 Aa dannes, og dens Flora (S. 138, 168); den er en endnu ung, typisk 

 Sandmarsk eller Grønning. Skagens Grønninger omtaltes S. 171. 

 Strandenge paa Græsholmen ved Frederikshavn synes ogsaa 

 nærmest at maatte gaa ind under Begrebet Sandmarsk (se Ostenfeld 

 BT. 25). De »fugtigere og yngre Former for Strandeng« (med Andel, 

 Hindeknæ o. a.) ere »usædvanlig ringe i Omraade og Udvikling«. 



Paa Sydsiden af Ijæsø ligger en stor, med til Dels vældige 

 Morænesten oversaaet Flade. Kringelrøn. Det højere Land er Lyng- 

 hede, det lavere en mager Sandmarsk dannet af Juncus Gerardi. 

 Statice scanica i saa store Mængder, at Jorden i Blomstringstiden 

 blaaner af dem, lidt Triglochin maritimum, m. m. Her er ganske 

 de samme Bælter som ved Vesterhavet: 1) Sandbund med Algeover- 

 træk; 2) Salicornietum ; 3) Glycerietum GI. maritimæ; 4) Sandmarsk 

 med Statice; 5) Festucetum F. rubræ, paa højere Steder; Marken 

 kan gulne af Svingel; foruden de sædvanlige Arter paa saadan 

 Mark kan mærkes store, aromatisk duftende Pletter af Artemisia 



