12. Havgræs- Vegetationen 183 



KAP. 12. HAVGRÆS-VEGETATIONEN 



Den til løs Havbund knyttede Plantevækst (Havgræssernes eller Enalidernes For- 

 mation). Arternes Biologi og Fordeling. 



Rundt omkring- langs vore Kyster finde vi i Havet en Plante- 

 vækst knyttet til los Jord (Sand, Dynd, Ler); for en stor Del be- 

 staar den af Blomsterplanter, men ogsaa Alger tage Del i den. Dette 

 er Havgræssernes (Enalidernes) Formation. De Blomster- 

 planter, som findes her, ere følgende: 



Batrachium Baudotii (Godr.) med flere Former; ogsaa andre Arter 

 nævnes, f. Eks. B. fluitans (Lam.), men den rigtige Bestemmelse er vel 

 ofte tvivlsom i denne vanskelige Slægt; Myriophyllum spicatum L.; 

 Najas marina L. ; Pofamogeton pedinatus L. , med f. scoparius og 

 muligvis flere andre; Buppia maritima L. var. hrachypus (J. Gay) 

 og var. rostelJata (L)., B. spiralis (L.) Dum.; Zannichellia palustris L. 

 med flere Varieteter; Zostera marina L., Z. nana Both. 



Til disse Blomsterplanter slutte sig en Del Kransnaal- Alger 

 (Characeæ) og lavere staaende Alger. 



Om de vigtigste Arters Livshistorie og Bygning kan følgende 

 meddeles. 



Bændeltang eller Aa legræs (Zostera marina L.) er meget 

 almindelig ved alle vore Kyster. Den gaar paa Morges Kyster op 

 til Lofoten, og den gaar langt ind i den østlige Østersø (den finske 

 Bugt). Dens Voksemaade og Bygning har jeg nærmere omtalt og 

 afbildet 1890 (S. 209). Dens vandrette Rodstokke gennemvæve Hav- 

 bundens Overflade i alle Retninger, fæstede ved knippestillede Rødder 

 (Fig. 96). I to Rækker paa Siderne af dem sidde de baandformede 

 Blade. Spidserne af Skuddene ere noget bueformet opstigende, og 

 ende med et tæt Bladknippe (Fig. 96). Skuddene ende altsaa ikke, 

 som saa mange andre underjordiske Stængler, med spidse Knopper, 

 der kan lette dem deres Fremtræn gen gennem Jorden; de maa pløje 

 sig frem gennem Havbunden, og blive aabenbart paa en ejendom- 

 melig Maade pressede ned i Bunden, for at dette kan ske, thi naar 

 de blive tagne op, vise de sig ofte krummede stærkt, med den kon- 

 kave Side nedad som Fig. 96 viser. 



Af min Fremstilling 1890 gengiver jeg her følgende: 



Zostera marina' s trinde eller lidt sammentrykte Rodstok er noget dorsi- 

 ventral. Bladene staa paa Siderne i 2 Rækker og ere alle Løvblade med 

 omfattende Grund , skilte ved kortere eller længere Stængelled , der regel- 

 mæssig bugte sig lidt til de to Sider (se mine Figurer 1. c). Neden for 

 hvert Blads Rygside sidder der lige over hinanden to Knipper af Rødder; 

 hvert Knippe kan ved Grunden være indesluttet i et fælles, undertiden ret 

 langt Parti, en Koleorhiza; paa den ældre Del af Rhizomet efterlades ofte 



