12. Havgræs-Vegetationen 185 



Den blomstrende Stængels Grening og den mærkværdige Blomster- 

 stands Bygning er vel bekendt fra Eichlers og andres Undersøgelse. 

 Den udgaar fra Rodstokken, kan blive V2— 3 m lang og bølger frit i Van- 

 dets De fladtrykte, aksformede Blomsterstande, hvis ufuldkomne 

 Blomster sidde paa den ene Side, ere fra først af indesluttede i Hyl- 

 sterbladets Skede. Naar Blomstringen foregaar, komme først Støv- 

 vejenes to lange, sylformede Grifler til Syne; senere aabne Støvknap- 

 perne sig, og de lange, traadformede Støvkorn udkastes. Bestøvningen 

 foregaar under Vandet derved, at Støvkoi'nene hænge fast ved Griflerne. 



Bændeltangen blomstrer ved Højsommer, men endnu i September 

 og ind i Oktober kan man finde Blomsterstande, der dog maaske 

 ikke naa til Blomst; allerede i April har jeg fundet var. angusti- 

 folia med Blomsterstand (Fanø) 2. 



Paa gamle Eksemplarer af Bændeltang, især paa Voksepladser, hvor 

 den ikke trives godt, eller paa Blade, der ligge ophobede paa Havbunden 

 paa lavt Vand, kan man træffe en Del Epifyter og fastsiddende Dyr, 

 navnlig store Mængder af Bryozoer (Membranipora monostachys 

 Busk var. fossaria), de smaa hvide Bør af Spirorbis borealis Daud., 

 smaa Eksemplarer af Blaamusling, o. a. ; af Alger bl. a. Melobesia. 



Den Dybde, til hvilken Bændeltangen kan gaa ned, afhænger na- 

 turligvis af ydre Forhold, bl. a. Lysstyrken, det er: Vandets Gennem- 

 sigtighed. Men Dybden kan ialtfald blive mange Metre; der angives 

 endog indtil 10—14 m for Kattegat og Lillebælt. Af Dybden m. m. 

 afhænger Bændeltangbladenes Størrelser. De største Blade ere 1 — 

 1,5( — 2) m lange, og omtrent 1 cm brede. Saadanne Størrelser træffer 

 man paa dybt og klart Vand. Jo nærmere man kommer til Bredden, 

 ind paa lavere Vand, desto mere aftage Størrelserne, og paa lavere 

 Vand optræde smalbladede Former; paa Vesterhavs- Vaderne er det 

 alene saadanne, der herske^. 



I nøje Overensstemmelse hermed staar da, at den lille, endnu mere 

 smalbladede Zostera, Z. nana Roth, sædvanligvis findes paa endnu 

 lavere Vand, langs Kysterne, hvor Vandet kun er c. 20 - 50 cm dybt, 



^ Jeg har ved Vestkysten af Fyn maalt en Blomsterstand, der var 2,8o m. lang, 

 og kun havde 7 Stængelled indtil Greningens Begyndelse. 



* Yderligere Oplysninger og Literatur se Raunkiær DBN. I. Se ogsaa Sauva- 

 geau, Observations sur la structure des feuilles des plantes aquatiques; Journ. de 

 botanique, 1890. 



^ Der opstilles en Form stenophylla med ofte kun 2—3 mm brede Blade, hvis 

 Sidenerver ere omtrent midt mellem Midtnerven og Randen; den skal være en „uvæ- 

 sentlig, vel overalt sammen med Typen forekommende Afændring"; og en Form 

 angustifoUa Hornem., hvis Sidenerver løbe i Nærheden af Randen, og som maaske 

 er en Bastard mellem Z. marina og Z. nana (Asche?'sonu. Graebtiers Flora, d.^ord- 

 ostdeutschen Flachlandes). Se ogsaa Otto Møller og Ostenfeld, BT. 24. 



