12. Havgræs-Vegetationen 187 



ville de ofte i Mæng'de paa Vandet omdrivende Støvknapper utvivl- 

 somt undertiden kunne bestøve Fangene, men man ser den under- 

 tiden saa dybt, f. Eks. i Kallebodstrand , at Bestøvning under Vand 

 maa være nødvendig. MurhecJc er af samme Mening (1902), Endnu 

 i September kan den findes blomstrende. (Dens Morfologi, Anatomi etc. 

 se Raunkiær DBN. S. 110) 



Fig. 98. Ruppia maritiina f. rostellata Vi- (E- W.) 



Paa Ruppia'ernes Rødder findes ofte smaa hvide Kugler eller af- 

 rundede Knolde, hvis Størrelse sjælden naar op til en Ærts; jeg har 

 fundet dem i Kallebodstrand, Køgebugt s. f. Køge, Karebæksfjord 

 og a. St., og de ere vist almindeligt udbredte. De skyldes en Snylter, 

 Tetramyxa parasitica Goebel. først funden ved Rostock. 



Rodstokkene hos de nævnte Arter af Vandplanter have ingen kraf- 

 tige Endeknopper, dannede af sammenlagte Blade, ved hvilke de 

 kunne bore sig frem gennem Havbunden; de ende, som beskrevet, 

 med en bueformet opstigende, bladbærende Stængeldel, der pløjer sig 

 frem gennem Havbundens øverste Lag. Skuddene maa da nødven 

 digvis være fæstede godt til Havbunden, og dette sker aabenbart 

 ved de mange Rødder, der ere særligt talrige hos Zostera marina. 

 Men desuden maa de i større eller mindre Grad have Evne til at 

 trykke sig ned mod Bunden. Den afbildede Rodstok af Zostera ma- 

 rina (Fig. 96) er krummet paa en for en Jordstængel ganske unaturlig 



