12. Havgræs-Vegetationen 189 



planter udføre, naar Planterne tages op, f. Eks. af Hypochæris radicata, 

 Leontodon auctumnalis, Pingiiicula vulgaris. 



Disse Krumninger vise ogsaa hen paa Vævspændingsforhold i Bladenes 

 Indre, som sætte Oversiden i Modsætning til Undersiden. Krumningerne 

 ere ikke altid lige stærke : undertiden findes de vel ikke en Gang. De 

 afhænge, foruden af Bladenes Alder, ogsaa af ydre Forhold, og fortjene 

 nærmere fysiologisk Studium. I disse Forsøg bør da Qgsaa inddrages en 

 Undersøgelse af, hvordan bl. a. Pilularias Bhizom og de lange Udløbere 

 hos Ranunculus reptans, der begge have buekrummede Stængelled, opnaa 

 denne Vækst og kunne trykke de rodslaaende Bladfæster ned mod Jorden. 



Zannichellia palustrisL. Zannichelliaerne ere nærmest Brak- 

 vands- og Saltvandsplanter, men forekomme ogsaa i fersk Vand; de 

 gaa langt ind i Østersøen og op til Øst-Finmarken; men nærmere 

 om de forskellige Formers Udbredning maa afventes. De vandret 

 voksende Stængler ligge ned oven paa Havbunden; man kan se dem 

 i alle deres Forgreninger strakte vidt ud over denne; dog synes de 

 ogsaa undertiden at være begravede under tynde Slik- eller Dyndlag. 

 I hvert Fald ser jeg ikke, at de vandrette Stængler ere saaledes 

 indrettede til at pløje sig frem som de foran nævnte Arters. Zannichellia 

 gaar ned til 5 m Dybde i Farvandet Greifswalde-Stralsund [ReinJce). 



Potamogeton pectinatus L. findes rundt om ved vore Kyster i 

 brakt eller dog mindre salt Vand, navnlig i Fjorde og Vige, især f.sco- 

 parius (og /. ^osteracetis?), og gaar ind i mange Vandløb og Søer, men 

 dog altid nær ved Kysten. Meget salt Vand ynder den næppe, og 

 medens den f. Eks. ved Samsø findes i Mængde i Dammene paa den lille 

 Kyholm, er den, saa vidt jeg har set, kun sparsom inde i 

 Stavns Fjord. ^ Den gaar ned til flere Metres Dybde (6 m. i Roskilde 

 Fjord (Schiøtt); 3m i Aabenraa Fjord (P. Magnus), 5m i Parvandet 

 Grreifswalde-Stralsund efter Reinke). Dens selskabelige Vækst skyldes 

 de vandrette, straktleddede, stærkt grenede Rodstokke. De ende med 

 en kraftig Spids, med hvilken de bore sig frem gennem Bunden. 

 Efter Raunkiær blomstrer den over Vandet; jeg maa antage, at den 

 ogsaa, om end sjældnere, kan blomstre under dette (efter Iagttagelse 

 ved Lillebælt (Helnæsbugten) og i Karebæksfjorden). 



Ved nogle af vore Kyster, navnlig hvor Vandet er mindst salt 

 (sydlige Fjorde og Nor, Aamundinger), optræde en Del andre Blomster- 

 planter end de nævnte, navnlig (især i Vandhuller og Damme i Strand- 

 enge) B. Baudot ii (Godr.) med flere Former og Batrachium 

 fluitans (Lam.) samt Myriophyllum spicatum L. Deres Løv- 

 skuds nederste Dele lægge sig ned paa Bunden af Vandet og slaa 



* Om Forekomsten i vore Farvande af Potamogeton filiformis Pers., der findes 

 i den østlige Østersø (Bottn. Bugt), og muligvis af andre Arter, der angives fra 

 denne, maa nærmere Oplysninger afventes. 



