190 !-• Havgræs-Vegetationen 



Rødder, og saaledes vandre de og" brede sig. ReinJce har fundet den 

 sidste i 3 m Dybde i Farvandet Greifswalde— Stralsund. 



Fælles for alle de nævnte Arter af Vandplanter er, at de ere 

 fleraarige Urter, som have vandrette Rodstokke (Zostera, Ruppia, 

 Fotamogeton), eller hvis Stængler krybe hen over og rodfæste sig paa 

 Havbunden (Zannichellia, Myriophyllum, Batrachium) ; derved frem- 

 kaldes deres selskabelige Vækst og deres ofte meget tætte Samlag. Ogsaa 

 Characeerne synes at staa biologisk jævnbyrdig med disse Blomster- 

 planter, thi skønt ikke aldeles bestemte Angivelser deraf synes at 

 findes, maa det aabenbart være ved Skuddannelse fra deres traadfine, 

 farveløse Rhizoider (maaske oftest ved Hjælp af de »Rodbulbiller«, 

 som nogle Arter have), at deres tætte, undertiden tueformede Vækst 

 fremkommer. I hvert Fald optræde Characeerne i lignende rene, 

 tætte, store Samlag som nævnte Blomsterplanter, hvilke skylde 

 deres Vandreskud denne Egenskab. Characeernes Bestande kunne 

 være saa tætte og saa ensartede, at man over store Strækninger 

 ikke ser andet end et lavt, grønligt Tæppe paa Havbunden uden en 

 eneste nøgen Plet eller en eneste anden Plante. For Zostera marina 

 kan det samme gælde; der er Steder, hvor man paa Havbunden ikke 

 ser andet end dens lange Baandblade, der i elegante Bølgninger sveje 

 hid og did for Strømmen og spille i forskellige grønne Toner, efter 

 som Sollyset falder paa dem. De smaa Havgræs-Arter ere i Regelen 

 mindre tætte; man ser vel rige Bestande af Ruppia'er eller af Zo- 

 stera nana, men de have dog oftest ikke saa stor Udstrækning som 

 de først nævnte og ere ikke saa tætte, at jo Havbunden skinner 

 igennem. 



I Livsvarighed afviger Naj as marina L. , der er fundet to Steder 

 paa Sjælland, fra alle de andre, idet den er enaarig. 



I Havgræs- Vegetationen findes ofte Alger indblandede; man ser 

 tætte Buske af Blæretang rage op til Vandets Overflade (jvfr, Fig. 

 S. 37) og de lange Traade af Chorda filum, som stige lodret op fra 

 Bunden, eller Buske af Furcellaria fastigiata, Cladophora, Entero- 

 morpha og a. Disse Planters Nærværelse skyldes faste Genstande 

 (Sten eller Muslingskaller) paa Havbunden, til hvilke de have kunnet 

 fæste sig. De høre til en hel anden Type af Livsformer, og en saa- 

 dan Vegetation er en Blanding af to forskellige Formationer. 



Undertiden ser man ganske nøgne Pletter i en tæt Zostera- Vege- 

 tation; de skyldes utvivlsomt, at Is har ødelagt den paa dette Sted 

 (jvfr. Rostrup (se S. 196) og C. G. Johs. Petersen). 



Om Havgræssernes Biologi se forøvrigt Raunkiær DBN. 



