192 12. Havgræs-Vegetationen 



smallere Blade end den paa dybere Vand og ofte tillige paa blødere Bund 

 voksende ; denne sidste indtager det allerstørste Areal. Bændeltangen 

 vokser her saa frodigt, »at kun en tæt, bølgende Kornmark kan 

 sammenlignes dermed«. Mange Alger og Diatoméer vokse epifytisk 

 i disse Tangenge, og mangfoldige Dyrs Liv er knyttet til dem ; Tangen 

 kan i Sommertiden ligesom »støve« ved Berøring, idet alle de smaa 

 Organismer derved forstyrres, fare ud og plumre Vandet. Det 3die 

 Bælte er Mudder bunden, der indtager de dybeste Steder; her 

 samle sig de fineste Lerpartikler og E-esterne af de talløse, smaa Dyr 

 og Planter. Den kaldes ogsaa »Barbunden«, fordi den ikke bærer 

 nogen synlig, fastsiddende Plantevækst. Der kan vel her findes mange 

 løst liggende Alger, men de ere førte herhen anden Steds fra. Der- 

 imod er der rimeligvis et rigt Liv af Bakterier og andre saprofile 

 Mikroorganismer. Naar Bændeltangen ikke vokser paa denne Bund, 

 skyldes det formodentlig, at Vandet er for uklart for den, thi fra 

 selve Bundens Side er der næppe noget til Hinder for dens Optræden. 



Forskellen mellem Strandbæltet og Bændeltangbæltet fremkommer 

 bl. a. derved, at det første om Sommeren undertiden ligger tørt, saa 

 at Planternes Blade i faa Dage tørre ind, hvad Bændeltangen formo- 

 dentlig ikke kan taale; ogsaa Bølgeslagets Styrke spiller vist en 

 Rolle. At Bændeltangens Bælte falder i en bredbladet og en smal- 

 bladet Ring, maa staa i Forbindelse med Dybden og maaske ogsaa 

 for saa vidt med Bundens Art, som denne vel er fastere paa lavere 

 Vand, saa at den vanskeligere gennemvokses af Rødder og Rod- 

 stokke; maaske er den her heller ikke saa rig paa Næring. Hvilke 

 Faktorer, der forøvrigt spille en Rolle for Forskellighederne i Hav- 

 græssernes Fordeling og Udvikling, maa nærmere studeres. 



En lignende Fordeling af Plantevæksten paa løs Bund som i 

 Holbæks Fjord ville vi utvivlsomt træfie mange andre Steder, natur- 

 ligvis med mange lokale Afvigelser; C. G. Joh. Petersen har (1893) 

 givet endnu et andet, detailleret, af Kort oplyst Eksempel, nemlig 

 Kolding Fj o r d og tilstødende Dele af L i 1 1 e Bælt (Gamborg Fjord). 



Det kan dog tilføjes, at vi ogsaa have stenet; gruset og sandet 

 Bund, der er ganske blottet for, i alt Fald synlig, Plantevækst ; bl. a. 

 er Vesterhavets Bund paa faa Steder nær en Ørken, hvilket her 

 maa skyldes den stærke Vandbevægelse, der naar ned til en Dybde 

 paa over 20 m (Tidevand og andre Strømme, Bølgeslag). 



Jeg skal her endnu meddele nogle Iagttagelser, som jeg har haft 

 Lejlighed til at gøre, og nogle Oplysninger samlede i Literaturen. 



Kallebodstrand synes i det hele at svare til Skemaet fra 

 Holbæksfjord, dog er der maaske mindre Mudderbund paa Grund af 

 den stærke Strøm. Paa dybere Vand, navnlig hvor der gaar Strøm, 



