12. Havgræs-Vegetationen 193 



ses Bændeltangens frisk grønne og rene Bestande. Paa det lavere 

 Vand er der et Strandbælte, der kan være meget bredt. Her vokse 

 Zannichellia og alle Ruppia- Arterne indtil 1 m Dybde; Ruppia spi- 

 ralis og Zannichellia palustris f. pedicellata træffes dybest, ofte i 

 Selskab med Potamogeton pectinatus; de lange, tynde og frisk 

 grønne Skud af Ruppia spiralis kunne være til Stede i store Mængder 

 og filtrede mellem hverandre: gennem det klare Vand ser man deres 

 hvidlige Støvknapper, og om Efteraaret de nedad voksende Sideskud. 

 Paa lavere Vand, i en 30—50 cm Dybde eller mindre, ses de korte 

 og smalle Blade af de andre Arter rage op fra den noget lerede 

 Bund og danne et meget aabent Tæppe af mørkegrønt »Græs«. Paa 

 nogle Steder træffer man især i Sommertiden løst liggende Alger. 

 Mange Steder, hvor der er Ro i Vandet, ligge enorme Masser af ofte 

 meget store Eksemplarer af Søsalat (Ulva lactuca og Monostroma 

 fuscum); deres tynde, grønne, bladformede Løv ligge i Lag paa 

 Bunden af Vandet, og uendelige Mængder af smaa Muslinger og 

 Snegle (Hydrobia ulvæ o. a.) krybe om paa demV Ved Foraarstide 

 er efter Rosenvinge Monostroma Grevillei til Stede og fast siddende. 

 Foruden disse Alger træffes Krølhaarsalgen (Chætomorpha linum) og de 

 brune Traade af Ectocarpus littoralis , til Tider i uendelige Mængder 

 siddende paa eller hængende fast paa Blomsterplanternes Stængler; 

 fremdeles Arter af Cladophora, Enteromorpha , Ceramium, Poly- 

 siphonia (især violacea), foruden Fucus vesiculosus og serratus samt 

 Chorda fllum. Paa meget rolige Steder, hvor Plantedele gaa i 

 Forraadnelse , ses de røde Samlag af Purpur- Svovlbakterierne eller 

 hvide, kalklignende Overtræk af Beggiatoa. 



1 Kallebodstrand vokse ogsaa en Del Characeer, der ikke synes 

 at være fundne i Holbæk Fjord og maaske ikke findes der, fordi 

 Vandet er for salt. De høre til Strandbæltet, især dets lavere Dele. 

 Almindeligst ere vist Chara crinita, Ch. baltica og Ch. aspera. 



Characeer ere fundne i mange af vore Fjorde og findes vel i 

 dem alle, men Mængden er vist meget forskellig. De nordlige Fjorde 

 synes ret fattige. I Stavns Fjord paa Samsø har Bosenvinge fundet 

 Lamprothamnus alopecuroides (Del.) Al. Br., Chaia aspera (Deth.) 

 Willd. , og en Nitella; i Limfjorden har jeg samlet Chara fragilis 

 Desv., Ch. baltica og Ch. aspera (Lønnerupfjord og Østerild i 

 Vester Hanherred), men hidtil er ellers intet bekendt om dem her- 

 fra. Kommer man til Ringkøbingfjord, synes de at være i større 

 Mængde; Mentz betegner dem endog som Sandfangere og Forløbere 

 for Landvegetationen (»Hvor Kransnaalene have fæstet sig [ved Klæg- 



^ Svedelius omtaler det samme Fænomen fra Sverrigs Østkyst. Algerne skulle 

 blive dorsiventralt byggede, og en vegetativ Formering indtræder. 

 Warming: Strandvegetation '■" 



