202 13. Lermarsken ved Vesterhavet 



Plankton. I geologisk Henseende spiller Dyrelivet, nemlig Sneglene, 

 en meget vigtig Rolle. »Hydrobierne (under dette Begreb indbefattes 

 ogsaa Rissoa) ere spredte over hele Vaden; Hydrobier og Littoriner 

 findes i Millionvis. Snegleslimen bidrager vist nok en hel Del til at 

 holde paa Slikpartiklerne. Undersøger man Vadens Overflade 

 nærmere, særlig i Vandpytterne og i Ebbetiden, ser man, at den er 

 dækket med talløse, pølseformede, en Millim. lange, rødbrune Legemer. 

 Nærmere beset viser det sig, at disse Legemer ere Ekskrementer . . ; 

 ved Forsøg med Hydrobier og Littoriner forvisser man sig om, at 

 det er disses Ekskrementer, man har for sig. Man bliver klar over, 

 at hele Vadens Overflade i Virkeligheden er et Ekskrementlag; ved 

 en mikroskopisk Undersøgelse af Vadens dybere Lag kan man ogsaa 

 der finde de talløse, formede Smaalegemer. Det er ikke for meget 

 sagt, at alt det af Havet opskyllede Materiale undergaar en Eks- 

 krementeringsproces, ved hvilken det i alt Fald for en Tid omdannes 

 til formede Ekskrementboller; heri ligger formentlig Dyrelivets største 

 og hidtil ikke forstaaede Betydning.« Det lavere Dyreliv lokker det 

 højere til sig, og at her niaa være en Fiskeplads for Fugle, vise bl. 

 a. de mange Spor af Fuglefødder paa Vadens Overflade. 



Den samme Natur, som nu er omtalt fra Dyndvaden ved Nordby, 

 genfindes paa den ved Sønderho (se S. 115) og utvivlsomt ogsaa paa 

 de lignende Dyndvader, som jeg har set i Hjertingbugten og længere 

 syd paa ved Halvøens Vestkyst, men ikke har haft Lejlighed til at 

 studere nærmere. Dynd samler sig jo mange Steder paa Havbunden 

 mellem Øerne og Fastlandet (se bl. a. ovenfor S. 114), og naar Zo- 

 stera'en kan fæste Bo paa det, vil det vokse op til en Vade; til sidst 

 dannes en Marskeng. 



2. Strandsump- Vegetationen er udviklet her ved Nordby og paa 

 mangfoldige andre Vader ved Vesterhavet i Form af et Kveller- 

 Samlag (Salicornietum S. herbaceæ). Allerede ovenfor nævntes 

 Kveller som Element i de »saltyndende Blomsterplanters Formation« 

 paa Sandstrand, og dens Naturhistorie omtaltes i Kap. lO. Vi møde 

 den nu paa en hel anden Bund og som Led af en anden Formation. 

 Saa snart Vaderne ved sædvanlig Ebbe holde sig tørre i 3 Timer, 

 skal, efter Beventlow, denne Art indfinde sig paa Vaderne, naar 

 ellers Kaarene ere gunstige (se S. 157). Den er en besynderlig Frem- 

 toning paa den dyndede Bund; dens stive, oprette, mørkegrønne 

 (eller rødlige) Stængler staa her i individrige Samlag dels ude paa 

 Vaden, dels og især langs med Land, hvorfra de gaa ind i alle de 

 Grøfter, som man har gravet for Landvindingens Skyld ; se Fig. 104, 

 der fremstiller den yderste Rand af Landvegetationen; Salicornia 



