13. Lermarsken ved Vesterhavet 215 



(Paa Generalstabskorteiie angives Ribe Mai-sk at ligge indtil 4 ni 

 over Havfladen). At ogsaa Ribe Aa har aflejret Alluvium, er rime- 

 ligt, og maa kunne paavises ved nøjere Undersøgelse af Jordbunden. 



Som Eksempel paa en Flora paa en meget gammel Vesterhavs- 

 marsk kan henvises til Ribe Holme. Vest for Ribe strække store 

 Enge sig lige ud til Havet; i store Bugtninger slynger Aaen sig 

 gennem dem (Pig. S. 108), og i sin vestlige Del (ved ^> Holmene«) har 



Fig. 112. Ribe Aa i de vestlige Marskenge ved „Ribe Holme" med Byen S. Farup i Baggrunden (Ud- 

 sigt mod Syd). (Fot. 1900 af Eug. W.). 



den skaaret sit Leje mærkværdig dybt ned i Marskjorden; Billedet 

 (Fig. 112) viser, hvorledes Strømmen bryder denne ned; store Ler- 

 masser og Græstørv ligge nedskredne. (En Betragtning af Billedet 

 af det gamle Aaløb (S. 109), som nu er i Færd med at lukke sig, vil 

 vise, hvilken stor Forskel der er paa Breddernes Form). Overfladen 

 af Marsken paa det fotograferede Sted maa efter Kortene være 2-3 m 

 over Havfladen. 



Paa denne Eng avles aarligt store Masser af Hø, og det er Fest- 

 dage for Ripenserne, naar Hosletten staar paa og Høet skal bjærges 

 i Hus. 



Niveauforskellighederne ved og i denne Eng betegnes ved følgende 

 Planter. I Vandet ved Aabredden vokse, i alt Fald ved Aaens 

 højere Løb: Fhragmites communis (ved Holmene ikke i stor Mængde), 

 Glyceria spedahilis, Scirpus lacustris, Se. marifimns og Se. Tabernce- 

 montani, Sium latifolwm, hvilke danne de egentlige Rørsumpe; i meget 

 stor Mængde findes dernæst paa Aabredden samt i Vandet Rumex 

 erispus var. og Ranunculus repens, endvidere Acorus calamus, Alisma 

 plantago, Carex gracilis, Caltha palustris, og noget sjældnere Digraphis 

 arundinacea, Equisetum limosum (E. fluviatile), Heleoeharis palustris, 



