218 13. Lermarsken ved Vesterhavet 



stand revner i Felter og som kommer til Syne bl. a. ude ved Bugten, 

 hvor den staar med en omtrent lodret, henved 1 m høj Kant ud mod 

 Havet, som stadig bryder ned af den. Den er gennemskaaren af dybe 

 Grøfter, og et Sted findes der i den en Tørvemose. Den præsenterer 

 sig for Øjet ligesom andre Marskenge som en jævn, grøn Flade (se 

 Fig. S.llO). Jeg meddelte (1902) herom følgende. 



Plantevæksten paa Marskengene er noget forskellig efter 

 Niveauet : 



I. Der er nærmest Stranden ægte Strandenge med Ghjceria ma- 

 ritima, Agrostis alba, Juncus G er ar di, Glaux, Odontitis rubraf. littoralis, 

 Plantago maritima i smaa og middelstore Eksemplarer, Plantago co- 

 ronopus, TrifoUum repens, TriglocJiin maritimum (spredt, lav, ikke i 

 store Tuer som paa Fanøs unge Marsk), T. pahisfre, o. a. 



II. Et højere Niveau er betegnet især ved Armeria vulgaris, der 

 paa vide Strækninger i sin Blomstringstid kan give Engen en rød 

 Tone. Med den kan findes: Carum Carvi (især paa opkastet Jord 

 ved Grøfter); Cochlearia; Cerasfium vidgatum; Plantago lanceolata, 

 maritima (med store, brede Blade) og coronopus; Ranunculus acer; 

 Bumex crispus (paa opkastet Jord ved Grøfterne); Taraxacum vul- 

 gare; TrifoUum repens og pratense; TriglocJiin maritimum; samt en 

 hel Del smalbladede, tætte Græsser, navnlig Agrostis-Arter, AntJwxan- 

 thum, Bromus, Sieglingia m. fi. Grundvandet fandtes i Maj Maaned 

 i Va Meters Dybde. 



III. Paa et højere Niveau, længere inde i Landet, hvor der var 

 kommet Flyvesand ovenpaa, og Grundvandet i Maj vist laa omtrent i 

 1 Meters Dybde, var der mere Skjaller, Agertidsel, Musevikke, Al- 

 mindelig Hønsefarm, Syre, Rød Svingel, Hestegræs, Gulaks og Almind. 

 Hvene i Mængde. 



IV. Et lavere Niveau nærmere Land havde mere Karakter af 

 en almindelig Eng. Her findes: Trævlekrone, Eng- Viol, Skov-Trold- 

 urt i Mængde, Blaahat, Vibefedt, Eng-Tidsel, Hvid Kløver, Polygala 

 serpyllaceum (depressum). 



V. Det laveste Niveau er nærmest et Kær og bærer mange Star 

 (Carex Goodenoughii), Kæruld (Eriophorum. angustifolium), Tagrør 

 m. m. og støder op til Tørvemoserne. 



Desuden findes Grøfter og Tørvegrave med deres afvigende Plante- 

 vækst af Ferskvandsarter. 



Det nævntes ovenfor, at Hal Ugernes Jordbund er Marskbund. 

 Buchenau besøgte Oland; dens Bund omtaler han (1886) som en 

 svær, stiv Marskjord, der ganske overordentlig minder ham om de 

 Oberahnske Marker i Jahdebugten. Plantedækket viser os en Strand- 



