15. Strand-Sumpene 229 



er frisk mørkegrøn; de bladløse, trinde, mod Spidsen jævnt afsmalnede 

 Stængler ende med brune Blomsterstande (se Fig. 119). Strand- 

 Kogle ak s (Scirpus maritimus) er derimod i Ydre meget forskellig 

 fra de to nævnte Arter, idet dens kun V2 m høje, trekantede Stængler 

 bære lange, smalle, i Bueform opret-udstaaende Blade, saa at hele 

 Planten bliver c. V4 m høj. Eig. 113 viser Samlag af Kogleaks ved 



Fig. 113. Strand-Rørsumpe ved Præstø Fjord; det er Lavvande, saa at en Del af Bunden uden for 

 dem ligger blottet. (Fot. af E. W.). 



Østsiden af Præstø Fjord (paa Fedet; jvfr. BT., 25, S. III). Grunden 

 til, at disse tre Arter kunne danne saa rene og tætte Samlag, er 

 deres vandrette, vidt til alle Sider vandrende, grenede og rodslaaende 

 Rodstokke. I andre biologiske Forhold er der ret stor Forskel paa dem. 

 Tagrøret [Fhragmites communis L.) er den stærkeste af de tre. 

 Dets underjordiske Stængler ses afbildede Fig. 114. De kunne blive 

 flere m lange (jeg har maalt 4V2 m); Stænglerne kunne blive 2 — 3 cm 

 tykke og have indtil 20 cm lange Led med mange Birødder ved Blad- 

 fæstene. De grene sig stærkt og uregelmæssigt. Knopperne ere 

 kegleformede og langt tilspidsede, samt meget faste i Spidsen, saa at 

 de med Ijethed bores frem gennem Bunden. Enderne af Rodstok- 

 grenene bøje sig til sidst bueformet opad og udvikle overjordiske. 



