15. Strand-Sumpene 



233 



Hos Scirpus maritimus udvikler Kimplanten sig paa lignende 

 Maade [Warming, l^M, S. 72, Fig. 17); tynde Udløbere vokse først 

 nedad i Jorden, bøje derpaa om og vokse opad, idet de paa Ombøj- 

 ningsstedet danne en lille Knold. 



Scirpus Tahernæmontani viser de samme Ejendommeligheder. I 

 Fig. 117 er en vist kun faa Uger gammel Kimplq^nte afbildet, som 

 allerede har udviklet 3 Skudgenerationer, af hvilke hver ny til- 

 kommende paa samme Maade som hos Phrag- 

 mites fører Rodstokken dybere ned. I Skjern- 

 aaens Delta fandt jeg i Juli Maaned en 

 Mængde Kimplanter, der formodentlig alle 

 høre til Se. Tahernæmontani, og som paa den 

 smukkeste Mdade viste, at jo ældre Kim- 

 planten er, desto kraftigere ere ikke blot de 

 overjordiske Skud, men desto dybere ere og- 

 saa de seneste underjordiske Skudgenerationer 

 naaede ned i Jorden, og desto kraftigere ere 

 ogsaa disse blevne (Fig. 118). Denne Udvik- 

 ling vil aabenbart fortsættes, indtil en vis, 

 maaske af den paagældende Lokalitets Livs- 

 kaar betinget Dybde er naaet; thi paa de 

 gamle, i Nærheden af Kim planterne voksende 

 Eksemplarer af Arten (Fig. 119) vare Rodstok- 

 kene vandrette. 



Billedet Fig. 119 viser, hvorledes et Sam- 

 lag af denne Kogleaks er formet i Randen; 



man kan tydelig adskille de Skudkomplekser, som stamme fra samme 

 Gren af Rodstokken, og se, hvorledes denne stræber ud fra Samlagets 

 Midte, saa at dette centrifugalt breder sig til Siderne; de yngste Lys- 

 skud staa tydelig nok længst ude; nogle ere først i Færd med at 

 bryde op gennem Bunden med den samme skraa Vækst, som ses i 

 Fig. 115. 



De nævnte tre Arter ere meget virksomme ved Landdannelsen i 

 vore Fjorde og Vige, hvilket nu skal vises ved nogle Eksempler. 



Paa en usædvanlig tydelig Maade foregaar Landdannelse ved de 

 nævnte høje Sumpplanters Hjælp i Ringkøbing Fjord i og nær ved 

 Udløbet af Skjern Aa, hvad Mentz har omtalt (1900) med følgende 

 Ord: »Ud for Skjernaaens Udløb er der i Løbet af forholdsvis kort 

 Tid fremkommet en Mængde mindre Øer eller Polde, der efterhaanden 

 som Opgrøde indgaa i Aaens store Delta. H ø j e S a n d e , der bestaa af ret 

 store, flade Banker eller Holme (Fig. 120), vare i Begyndelsen af 80'erne 

 aldeles ikke bevoksede. Paa den østlige Side er der plantet Tagrør; 



Fig. 117. Scirpus Tahernæmon- 

 tani ; A, Kimplante (Vi); en Del 

 Bladrester paa Rodstokken ere 

 fjernede. B, Enden af et Skud 

 med det øverste Løvblad. (T. af 

 E. W.). 



